Tartalom
1. Bevezetés
2. A módszer, a minta
3. Általános szabadidő-eltöltési szokások
3.1. A szabadidővel való rendelkezés
3.2. A szabadidő eltöltésének megoszlása egyes fő tevékenységi körök alapján
3.2.1. Tévénézés
3.2.2. Olvasás
3.2.3. Pihenés
3.2.4. Otthonon kívüli szórakozás
3.2.5. Sportolás
3.3. Kulturális és sporteseményeken való részvétel
3.4. Könyvek, folyóiratok
3.4.1. Az otthon található saját könyvek száma
3.4.2. Napilap, folyóirat előfizetés
3.4.3. Olvasási gyakoriság
3.5. A szabadidős tevékenységek költségvonzata
3.6. Az aktivitási változó
4. Kultúra, művelődés, sport Kaposvárott
4.1. A város kulturális intézményei programjainak  spontán ismertsége
4.2. A kulturális szolgáltatások igénybevétele
4.3. Hiánynak számító szolgáltatások
4.4. Kaposvár sporthoz kapcsolódó intézményei programjainak spontán ismertsége
4.5. A sport-jellegű szolgáltatások igénybevétele
4.6. A „Kaposvár a Nemzeti Sportváros” kifejezéssel kapcsolatos asszociációk
4.7. Hiánynak számító szolgáltatások
4.8. A meglévő kulturális és szabadidős sportolási lehetőségekkel való elégedettség
5. A Megyei és Városi Könyvtár által nyújtott szolgáltatások
5.1. A Könyvtár ismertsége és látogatottsága
5.2. A Könyvtár szolgáltatásainak ismertsége és igénybevétele
5.3. A Könyvtár értékelése néhány szempont szerint
6. A Városi Művelődési Központ által nyújtott szolgáltatások
6.1. A Művelődési Központ ismertsége
6.2. A Művelődési Központ szolgáltatásainak ismertsége és igénybevétele
6.3. A Művelődési Központ által nyújtott állandó szolgáltatások értékelése néhány szempont szerint
6.4. A Művelődési Központ nem állandó programjainak ismertsége és igénybevétele
6.5. A Művelődési Központ értékelése általában néhány szempont szerint
6.6. A Művelődési Központ egyes intézményeinek értékelése
7. Néhány intézmény fontosságának lakossági megítélése
8. A Csiky Gergely Színház tevékenysége
8.1. Ismertség, látogatottság
8.2. Elégedettség
9. Kaposvári városi rendezvények, fesztiválok
9.1. Az egyes rendezvények ismertsége
9.2. Az egyes rendezvényeken való részvétel
9.3. A rendezvények értékelése
10. Egyesületek, civil szervezetek rendezvényei
11. Szabadidős sportolási lehetőségek
11.1. Sportolási gyakoriság
11.2. Sportágak, sportolási formák
11.3. A sportolási feltételek biztosítása
12. Média
12.1. Kapos Televízió
12.2. Kapos Rádió, Somogy Rádió
12.3. A médiumok kulturális és sportműsorainak értékelése

ZÁRÓTANULMÁNY
Kulturális fogyasztási szokások vizsgálata Kaposváron

1. Bevezetés

A Szocio-Gráf Piac- és Közvélemény-kutató Intézet Kaposvár Megyei Jogú Város Közgyűlésének megbízásából felmérést készített a kaposvári lakosok körében. A kutatás fő célját a város nyújtotta kulturális, művelődési és szabadidős tevékenységével kapcsolatos lakossági vélemények megismerése képezte.

2. A módszer, a minta

A kutatás módszeréül a személyes megkeresésen alapuló (face to face) kérdőíves interjúkészítést alkalmaztuk. Az előzetesen felkészített kérdezőbiztosok megadott címeken található háztartásokat kerestek fel, ahol az un. „utolsó születésnapos” módszert alkalmazva választották ki a célszemélyt.

A kutatás mintáját alkotó 400 személy legfőbb szocio-demográfiai mutatóit az 1. számú táblázat ismerteti.

1. számú táblázat

A minta

nemek szerinti megoszlás (Diagram1)	
férfi	189 fő	47,2%	
nő	211 fő	52,8%	
összesen	400 fő	100,0%	
 életkor szerinti megoszlás (Diagram2)	
16 - 24 év	69 fő	17,3%	
25 – 34 év	88 fő	22,0%	
35 – 44 év	76 fő	18,9%	
45 – 54 év	96 fő	24,1%	
54 év fölött	70 fő	17,6%	
összesen	400 fő	100,0%	
 iskolai végzettség szerinti megoszlás (Diagram3)	
8 általános 	84 fő	21,1%	
szakmunkásképző	97 fő	24,4%	
érettségi	137 fő	34,2%	
felsőfokú	 81 fő	20,3%	
összesen	400 fő	100,0%	
relatív jövedelemérzet szerinti megoszlás (Diagram4)	
átlag alatti	90 fő	22,6%	
átlagos	274 fő	68,5%	
átlag feletti	36 fő	9,0%	
összesen	400 fő	100,0%	

városrész (terület) szerinti megoszlás (Diagram5)	
déli városrész	116 fő	29,1%	
lakótelep	121 fő	30,2%	
belváros	129 fő	32,4%	
csatolt részek	33 fő	8,2%	
összesen	400 fő	100,0%	

A minta kialakítása az egyéni önkormányzati választókörzetek alapján történt; így biztosítottuk a minta egyenletes területi eloszlását. A statisztikai feldolgozás érdekében elvégeztük a az egyes választókerületek területi változóba történő redukcióját. Erre a lépésre azért volt szükség, hogy biztosítsuk az egyes hipotézisvizsgálatokhoz elengedhetetlen elemszámot.
Az összevont területi változó kialakítása a területi elhelyezkedés, a városrész jellege, valamint a lakónépesség száma alapján történt; az elnevezéseknél igyekeztünk az adott részt leginkább türköző megnevezést választani, így az elnevezések kissé önkényesnek tűnhetnek.

A főbb háttérváltozók belső összefüggéseit vizsgálva (csakúgy, mint a vizsgálat tartalmára vonatkozó elemzések során) tanulmányunkban azokat soroljuk fel, melyek a kereszttáblás elemzés során a Khi-négyzet próbában szignifikánsnak mutatkoztak. 

•	A nők között szignifikánsan magasabb volt a maximum 8 általánost végzettek, illetve az érettségizettek, míg a férfiak között a szakmunkásképzőt végzettek aránya (Diagram6).

•	A 25-44 éves korcsoportok között igen alacsony, az 55 évesek között viszont magas volt a maximum 8 általánost végzettek aránya. A diplomások kiemelkedően magas arányt képviseltek a 25-34 évesek között (Diagram7).

•	A 45 év felettiek között lényegesen magasabb arányban kategorizálták magukat a háztartást alapul véve az ”átlag alatti” jövedelmi kategóriába. A legkedvezőbb helyzetben e téren a 24 évnél fiatalabb interjúalanyok voltak (Diagram8).

•	Az alacsonyabb iskolai végzettségi kategóriákban (maximum 8 általános, szakmunkásképző) lényegesen magasabb volt az „átlag alatti” jövedelmi kategóriához való tartozók aránya. Anyagi helyzetüket tekintve pozitív értelemben a felsőfokú végzettségűek emelkedtek ki (Diagram9).

A déli városrészben viszonylag magas volt a maximum 8 általánossal vagy szakmunkás végzettséggel, míg a belvárosban a diplomával rendelkezők aránya. 

3. Általános szabadidő-eltöltési szokások

E témakör keretében azt vizsgáltuk, hogy a város lakói a rendelkezésükre álló szabadidejüket milyen gyakran töltik a kultúrához, sporthoz kapcsolódó különböző tevékenységekkel, illetve azok milyen költségvonzatot jelentenek a kaposvári polgároknak.

3.1. A szabadidővel való rendelkezés

Szabadidőként azt az időintervallumot definiáltuk, mikor a válaszadók tetszés szerint pihenhetnek, olvashatnak, tévézhetnek, stb. Külön vizsgáltuk a hétköznapokra, illetve a szabadnapokra / ünnepnapokra vonatkozóan a szabadidő hosszára, valamint annak eltöltésére vonatkozó információkat.

Az interjúalanyok hétköznapokon átlag kb. 3 óra, szabad- és ünnepnapokon közel kétszer annyi (közel 5 és fél óra) szabadidővel rendelkeznek (Diagram10). Mint az alábbi adatok is mutatják, a megadott értékek igen széles skálán mozogtak. 

	átlag	szórás	minimum	maximum	módusz	N	
hétköznap	179,0 perc	124,6 perc	0 perc	960 perc	120 perc	400	
szabadnap	324,3 perc	224,0 perc	0 perc	1440 perc	180 perc	400	

Háttérváltozók alapján több estben is szignifikáns különbség mutatkozott az egyes szegmensek között.

•	A férfiak úgy hétköznapokon, mind szabadnapokon lényegesen több szabadidővel rendelkeznek, mint a nők; átlag 197,5 és 384,7 perccel szemben 162,4, illetve 270,3 perccel (Diagram11).

•	A munkaerőpiaci státuszból adódóan a legidősebb (55 év feletti) korcsoport tagjai hétköznapokon (munkanapokon) lényegesen több szabadidővel (216,9 perc) rendelkeznek, mint a fiatalabbak (átlag 170 perc alatt). A szabad- és ünnepnapokra vonatkozóan mindenki magasabb értéket jelölt meg, a többi korcsoporthoz viszonyítva a 35 évnél fiatalabbak esetében az átlagok (kb. 390 perc/fő) kiugróan magasabbak voltak, mint a többiek esetében (300 perc alatt) (Diagram12).

•	Az iskolai végzettség vonatkozásában a munkanapokon tapasztaltunk figyelemreméltó különbséget a felsőfokú, illetve az annál alacsonyabb végzettséggel rendelkezők között. A diplomásokra vonatkozó átlagérték 145, 3 perc volt, míg a többiek esetében a szabadidőre átlag minimum 179,5 perc jut (Diagram13).

3.2. A szabadidő eltöltésének megoszlása egyes fő tevékenységi körök alapján

E kérdéskör kapcsán azt vizsgáltuk, hogy a hétköznapokon, illetve szabadnapokon rendelkezésre álló szabadidőből a város lakói mennyit fordítanak tévénézésre, olvasásra, pihenésre, otthonukon kívül töltött szórakozásra, valamint sportolásra. 

3.2.1. Tévénézés

Az interjúalanyok szabadidejük jelentős részét, hétköznapokon átlag több mint 2 órát, szabad- és ünnepnapokon közel 3 órát töltenek a tévé előtt (Diagram14). 

	átlag	szórás	minimum	maximum	N	
hétköznap	127,1 perc	83,8 perc	0 perc	480 perc	400 fő	
szabadnap	167,9 perc	105,5 perc	0 perc	800 perc	400 fő	

Háttérváltozók alapján ez esetben is szignifikáns különbségek mutatkoztak.

•	Hétköznapokon a 45-54 éves korcsoport tagjai lényegesen kevesebb (103,1 perc), a náluk idősebbek viszont több (161,3 perc) időt töltenek tévézéssel (Diagram15).

•	Az alacsonyabb iskolai végzettséggel rendelkezők (8 általános, szakmunkásképző) úgy a hétköznapokon, mint a szabadnapokon lényegesen több időt töltenek tévézéssel, mint a magasabb, elsősorban felsőfokú végzettséggel rendelkező városlakók; előbbiek hétköznapokon átlag közel 150 percet, szabadnapokon 180-190 percet töltenek tévé előtt, míg a diplomások esetében 92,8-as, valamint 131,3-as percátlag született (Diagram16).

•	Minél alacsonyabb jövedelmű háztartás-kategóriát vizsgálunk, annál több a hétköznapokra vonatkozó átlagérték: az átlag alattiak esetében 144,1 perc, az átlag felettieknél pedig 107,7 perc (Diagram17). 

3.2.2. Olvasás

A válaszadók körülbelül fele annyi időt töltenek olvasással, mint tévénézéssel (Diagram18).

	átlag	szórás	minimum	maximum	N	
hétköznap	62,2 perc	51,9 perc	0 perc	360 perc	400 fő	
szabadnap	79,1 perc	58,7 perc	0 perc	330 perc	400 fő	

A háttérváltozók alapján tapasztalt szignifikáns különbségek:

•	Szabadnapokon a nők több időt (átlag 85,6 perc) fordítanak olvasásra, mint a férfiak (75,0 perc) (Diagram19).

•	Hasonló megállapítást tehetünk az iskolai végzettséggel kapcsolatban a diplomások (átlag 94,0 perc), illetve a többi válaszadó (87 perc alatti átlagok) összevetése kapcsán (Diagram20).

•	Szabadnapokon az átlagnál magasabb jövedelemmel rendelkező háztartásokban élők lényegesen több időt fordítanak olvasásra (102,8 perc), mint a többiek (kb. 76-78 perc). Hétköznapokon az átlag alatti jövedelműek valamivel (74,6 percet), a többiek (elsősorban az átlag feletti jövedelműek) lényegesen kevesebb időt (76 percet) töltenek olvasással, mint szabadnapokon. A legalacsonyabb átlagérték (56,3 perc) az „átlagos” kategóriában született (Diagram21).

3.2.3. Pihenés

A válaszadók az olvasásnál több, a tévézésnél kevesebb időt töltenek pihenéssel. A skála igen széles spektrumot ölel fel: vannak, akik szabadidejükből semennyit, vannak akik 12 órát töltenek pihenéssel (Diagram22).

	átlag	szórás	minimum	maximum	N	
hétköznap	98,0 perc	124,1 perc	0 perc	720 perc	400 fő	
szabadnap	137,0 perc	144,9 perc	0 perc	720 perc	400 fő	

A háttérváltozók alapján tapasztalt szignifikáns különbségek:

•	Úgy hétköznapokon, mint szabadnapokon a legtöbbet a 25-34 évesek pihennek (128,3 perc, illetve 200,3 perc), míg a másik végletet (59,8 perc, illetve 97,6 perc) a náluk fiatalabb interjúalanyok képviselték (Diagram23).
•	A szabadnapokra vonatkozóan iskolai végzettség szerint három markánsan elkülönülő csoport különböztethető meg: a maximum 8 általánossal rendelkezők átlag 104,9 percet, a diplomások 178,3 percet töltenek pihenéssel. A másik két szegmens (szakmunkások, érettségizettek) esetében igen közeli (kb. 134 perces) átlagok születtek (Diagram24).

3.2.4. Otthonon kívüli szórakozás

Szórakozásra inkább szabadnapokon távoznak otthonaikból a kaposváriak. Hétköznapokon olvasásra is több időt szentelnek (Diagram25).

	átlag	szórás	minimum	maximum	N	
hétköznap	32,0 perc	 55,5 perc	0 perc	360 perc	400 fő	
szabadnap	 91,8 perc	114,8 perc	0 perc	720 perc	400 fő	

A háttérváltozók alapján tapasztalt szignifikáns különbségek:

•	Míg hétköznapokon nem tapasztaltunk lényeges különbséget a férfiak és a nők között, szabadnapokon a férfiak több mint másfélszer annyi időt töltenek „házon kívüli” szórakozással, mint a nők (114,1 perc vs. 71,9 perc) (Diagran26)

•	A szórakozásra úgy hét közben, mint a szabadnapokon messze a legtöbb időt a legfiatalabb korosztály fordítja (56,5 perc, illetve 149,9 perc). A többiek közül munkanapokon leginkább a 44-54 éves korcsoport, szabadnapokon pedig a náluk is idősebbek töltik a legkevesebb időt szórakozással (12,5 perc, illetve 51,4 perc) (Diagram27). 

•	Az iskolai végzettség tükrében a hétköznapok esetében nem mutatkozott szignifikáns eltérés. Szabadnapokon viszont a maximum 8 általánossal rendelkezők lényegesen kevesebb időt töltenek otthonukon kívüli szórakozással (57,5 perc), mint a többiek (98,4 – 105,1 perc) (Diagram28).

•	Minél magasabb jövedelmi kategóriát vizsgálunk, annál magasabb a házon kívüli szórakozással eltöltött idő: munkanapokon 23,0 perc az átlag alatti, 65,7 perc az átlag felettiek esetében, szabadnapokon pedig 56,5, illetve 120,8 perc (Diagram29). 

3.2.5. Sportolás

Sportolásra viszonylag levés időt fordítanak a város lakói: hétköznapokon kevesebb, mint átlag félórát, de szabadnapokon is csak mintegy 10 perccel többet (Diagram30).

	átlag	szórás	minimum	maximum	N	
hétköznap	25,4 perc	39,5  perc	0 perc	180 perc	400 fő	
szabadnap	 35,6 perc	55,7 perc	0 perc	300 perc	400 fő	

A háttérváltozók alapján tapasztalt szignifikáns különbségek:

•	A férfiak és a nők által sportra fordított idő szignifikánsan eltért egymástól: hét közben és szabadnapokon is a férfiak töltenek több időt e tevékenységi formákkal (32,5 perc vs. 19,1 perc, illetve 47,5 perc vs. 24,9 perc) (Diagram31).

•	A sportolásra fordított idő természetesen korfüggő. A 45 évnél idősebbek lényegesen kevesebb időt töltenek sportolással, mint a fiatalabbak. Hét közben a legtöbb időt (átlag 32,5 percet) a 25 évnél fiatalabbak fordítják sportolásra. A sorban második 25-34 éves korosztály viszont a szabadnapokon igyekszik pótolni e lemaradást: a legtöbb időt (48,6 percet) ők töltik aktív testmozgással (Diagram32).

•	A felsőfokú végzettségűek lényegesen több időt (átlag 52,2 percet) fordítanak sportolásra a szabadnapokon, mint a többiek (23,8 – 38,0 perc között). Minél alacsonyabb az iskolai végzettségi szint, annál rövidebb a sportolással eltöltött szabadidő hossza (Diagram33).

•	Úgy a hétköznapokat, mint a szabadnapokat tekintve markánsan elkülönül egymástól a 3 jövedelmi csoport: minél jobb anyagi helyzetet vizsgálunk, annál több idő jut sportolásra: munkanapokon az értékek 11,3 és 50,7 perc, szabadnapokon 17,5 és 88,5 perc közötti értékeket mutattak (Diagram34).

3.3. Kulturális és sporteseményeken való részvétel

A kulturális programokra vonatkozón a felmérést megelőző egy év vonatkozásában végeztük. Azt vizsgáltuk, hogy a válaszadók milyen gyakran voltak színházban, koncerten vagy hangversenyen, sporteseményeken, moziban, illetve könyvtárban.

Amint az alábbi táblázat és a 35. számú diagram is szemlélteti, a kaposvári polgárok leggyakrabban a könyvtárakat látogatták. Ezt sorban a sportesemények majd a mozi követi. A legritkább a hangversenyek, koncertek látogatási gyakorisága. Meg kell jegyeznünk azt is, hogy mindegyik program kapcsán azok voltak a legtöbben (módusz), akik az egy év viszonylatában nem látogattak el a programokra.

2. számú táblázat

Az egyes szabadidős programokon való részvételre vonatkozó főbb adatok

esemény	átlag	szórás	min.	max.	módusz	N	
könyvtár	9,27	22,45	0	300	0	392 fő	
sportesemény	6,07	11,18	0	60	0	394 fő	
mozi	3,02	4,98	0	52	0	397 fő	
színház	2,39	4,48	0	50	0	388 fő	
koncert	1,54	2,67	0	30	0	390 fő	

A teljes mintára vonatkozó adatoknak a háttérváltozók alapján képzett szegmensek esetében jelentős különbségeket mutattak. 

•	A férfiak lényegesen gyakrabban voltak sporteseményen, mint a nők (Diagram36).

•	Koncertre, hangversenyre, könyvtárba és moziba leggyakrabban a 25-34 évesek, sporteseményekre a 35-44 évesek járnak (Diagram37). 

•	A minimum érettségivel rendelkezők szignifikánsan gyakrabban járnak színházba, koncertre és hangversenyre, moziba és könyvtárba, mint az alacsonyabb végzettséggel rendelkezők (Diagram38). 

•	A kultúra és a sport a vizsgálatba bevont intézményeihez kötődő „fogyasztása” nagymértékben korrelál a háztartások vagyoni helyzetével. Koncertre, hangversenyre, sporteseményekre, moziba szignifikánsan gyakrabban látogatnak el az átlag feletti jövedelműek (Diagram39).

3.4. Könyvek, folyóiratok

A könyvekkel kapcsolatban a „házi könyvtárak” terjedelmét mértük fel. („Hozzávetőlegesen hány darab könyv található az Ön háztartásában?). A napilapok, folyóiratok esetében a háztartásban élőkre vonatkozó előfizetésekre kérdeztünk rá. Mindkét esetben vizsgáltuk az olvasási rendszerességet is.

3.4.1. Az otthon található saját könyvek száma

A házi könyvtárak terjedelme igen változatos képet mutatott: a legkisebb elemszám 10 kötetes, a legnagyobb 6 000 kötetes könyvtárra utalt. A legtöbben (54 fő) 200 kötetre taksálta az otthonában található könyvek számát. Öt fő nem közölt adatot.

átlag	szórás	min.	max.	módusz	N	
512,0	665,62	10	6 000	200	395	

•	Mint ahogy az várható volt, a magasabb iskolai végzettséggel rendelkező csoportoz tartozók esetében nagyobb volt a könyvek száma: a felsőfokúak esetében átlag 814, míg a maximum 8 általánossal rendelkezők esetében átlag 285 darab (Diagram40).

•	A könyvek száma jelentősen különbözött az egyes jövedelmi kategóriák kapcsán végzett összehasonlítás során is: az átlag alatti kategóriában 403 darab, az átlag felettiek esetében 775 darab volt az egy háztartásra eső érték (Diagram41).

3.4.2. Napilap, folyóirat előfizetés

Napilapra a mintába tartozó személyek háztartásának több mint felében (55,8%) fizetnek elő. A magazinok, folyóiratok esetében valamivel kevesebb, mint egyharmados (31,5%) volt az arány (Diagram42).

•	A napilapok esetében a 25-44 éves válaszadók közül szignifikánsan kevesebben (kb. 36-44%) mondták, hogy háztartásuk előfizet valamely napilapra, mint a náluk idősebb és fiatalabb (60% felett) interjúalanyok (Diagram43).

•	A diplomások között jelentősen magasabb volt a magazinokra, folyóiratokra előfizetők aránya (46,9%), mint a többiek között (21,6-30,9%) (Diagram44).

•	A jövedelem növekedésével fokozatosan nő a folyóiratok, magazinok előfizetői aránya is: az átlag alatti kategóriában 18,9%-os, az átlag felettiben 51,4%-os volt az arány (Diagram45).

3.4.3. Olvasási gyakoriság

A válaszadók közül mindhárom kategóriában (napilap, magazin/folyóirat, könyv) 90% feletti volt az olvasói „lefedettség”. Közülük a rendszeres olvasók tábora a napilapok esetében jóval felülmúlta (71,0%) a magazinokat/folyóiratokat (42,5%) és a könyvet (41,2%) rendszeresen olvasók táborát (Diagram46). 

	rendszeresen	alkalmanként	soha	
napilap	71,0%	25,9%	3,2%	
magazin/folyóirat	42,5%	50,0%	7,5%	
könyv	41,2%	49,9%	8,9%	

•	A nők között magasabb volt a rendszeres magazin/folyóirat-, illetve könyveket olvasók aránya. (Diagram47). 

•	Napilapot rendszeresen inkább a középkorúak és idősebbek (35-54 évesek) olvasnak. A fiatalabbak között az alkalmi olvasók arány volt jelentős. A magazinok/folyóiratok esetében a rendszeres olvasók tábora a 35-44 évesek között volt legmagasabb, míg az alkalmi olvasóké ugyancsak a 25 év alattiak között. A legidősebbek között jelentős hányadot képviselt az ezen kiadványokat sosem olvasók csoportja. A rendszeres könyvolvasók között a legmagasabb arányt a 45-54 évesek képviselték, a fiatalok itt is az alkalmanként olvasók között emelkedtek ki (Diagram48).

•	Mindhárom típus esetében a rendszeres olvasók tábora a felsőfokú végzettségűek körében volt a legmagasabb. A saját bevallásuk szerint könyvet soha nem olvasók a szakmunkás végzettséggel rendelkezők között 16,3%-ot képviseltek (Diagram49).

•	A jövedelemérzet oldaláról közelítve markáns választóvonal mindhárom esetben a legalább átlagos és a náluk kevesebb jövedelemmel rendelkezők között húzódott: a szerényebb anyagiakkal rendelkezők között alacsony volt a rendszeres és relatíve magas a soha nem olvasók aránya (Diagram50).

3.5. A szabadidős tevékenységek költségvonzata

Az egyes kulturális termékekre fordított pénzösszegeket a fogyasztási gyakorisághoz hasonlóan az elmúlt egy esztendő viszonylatában végeztük. A hét tételre vonatkozóan az összesített adatokra vonatkozó legfontosabb mutatókat a 3. számú táblázat ismerteti. A legtöbbet az írott sajtóra, a legkevesebbet a zenei és színházi rendezvényekre költötték a kaposváriak az egy év során. Sporteseményre és mozi-látogatásra együttesen majdnem annyit áldoztak fejenként, mint aktív testmozgásra, sportolásra (Diagram51).

3. számú táblázat

Az egyes szabadidős programokra fordított kiadásokra vonatkozó főbb adatok (forint)

„termék”	átlag	szórás	min.	max.	módusz	N	
újság/folyóirat	15 133,0	15 667,2	0	120 000	0	399 fő	
könyv*	9 770,1	16 315,1	0	120 000	0	397 fő	
sportolás	8 536,3	22 696,0	0	300 000	0	392 fő	
sportesemény	4 106,8	14 927,4	0	300 000	0	392 fő	
mozi	4 018,9	10 047,6	0	80 000	0	397 fő	
színház	2 241,4	3424,6	0	30 000	0	384 fő	
koncert/hangverseny	1 885,1	4 594,8	0	80 000	0	386 fő	

* A könyv kategóriában a nem ajándékba vásárolt könyvekre fordított összeg szerepelt!

3.6. Az aktivitási változó

A szabadidős tevékenységekre vonatkozó általános felmérés összegzéseképp a kulturális és sport-termékekkel kapcsolatban megnyilvánuló fogyasztói magatartás alapján létrehoztunk egy új változót. A fenti témakörökre adott válaszok alapján elkülöníthetővé vált az egyes szolgáltatásokat igénybe vevő („aktív”) polgárok illetve a nem aktív polgárok csoportja. 

A kulturális jellegű szolgáltatások esetében az aktív válaszadók aránya 72,9%-os (291 fő) volt, míg a sporttal kapcsolatos szolgáltatások esetében kisebb (57,3%, 229 fő) (Diagram52).

	igénybe vesz valamilyen szolgáltatást	nem vesz igénybe	
	fő	%	fő	%	
kulturális	291	72,9	109	27,1	
sport	229	57,3	171	42,7	

Természetesen voltak olyan személyek, akik a két típus közül csak az egyiket veszik igénybe, esetleg mindkettőt, vagy netán egyiket sem. A minta megoszlása e felosztás alapján a következő (Diagram53).

az aktivitás színtere	fő	%	
sport+kultúra	200	50,1	
csak kultúra	91	22,8	
csak sport	29	7,3	
egyik sem	80	19,8	
összesen	400	100,0	

A korábban alkalmazott háttérváltozók alapján az alábbi megállapításokat tehetjük:

•	A mindkét szférában aktívak aránya az 55 év felettiek csoportjában lényegesen alacsonyabb volt (31,0%), mint a többiek esetében, ahol a legfiatalabbakat külön is kiemelhetjük (63,8%). A 25-34 és a 45-54 évesek között magas volt a kulturális termékeket fogyasztók aránya (30,7, illetve 28,9%). A legidősebbek soraiban volt a legnagyobb (40,8%-os) az egyik terméktípust sem fogyasztók hányada (Diagram54).

•	Minél magasabb iskolai végzettségi kategóriát vizsgálunk, annál nagyobb a mindkét területen aktívak aránya (a 8 általánost végzettek között 40,5%, a diplomások esetében 65,4%). A csak kulturális területen aktívak aránya a diplomások, a csak sport terén aktívaké a középfokú végzettségűek között volt magasabb. A maximum 8 általánost végzettek között kiugróan magas (36,9%) volt az egyik területen sem aktív személyek hányada (Diagram55).

•	A mindkét területen aktívnak tekinthető személyek igen magas százalékot (82,9%) képviseltek az átlag feletti jövedelemmel rendelkezők között. Ennek ellenkezőjét tapasztaltuk az átlag alattiak csoportjában: köztük 39,3%-ot tettek ki azok, akik egyik téren sem tekinthetők aktívnak (Diagram56).

4. Kultúra, művelődés, sport Kaposvárott

4.1. A város kulturális intézményei programjainak  spontán ismertsége

A kérdésre, hogy a kaposvári kulturális, művelődési intézmények, programok, lehetőségek kapcsán ki mire asszociál, igen sokféle válasz született. A felsoroltak számát nem korlátoztuk. Az alábbi listák (csakúgy, mint a más hasonló kérdések kapcsán született spontán említések esetében) külön-külön ismertetjük az elsőként említett, majd az összes asszociációt.

első említések (N=400 fő)

színház	189 fő	47,3%	
mozi	30 fő	7,5%	
Ifjúsági Ház	17 fő	4,3%	
Együd Árpád Művelődési Központ	16 fő	4,0%	
Tavaszi Fesztivál	16 fő	4,0%	
Megyei Könyvtár	14 fő	3,5%	
könyvtár	12 fő	3,0%	
művelődési ház	10 fő	2,5%	
Somogy Megyei Művelődési Központ	9 fő	2,3%	
Sörfesztivál	8 fő	2,0%	
elég silány	6 fő	1,5%	
multiplex (Plaza)	5 fő	1,3%	
kiállítások	5 fő	1,3%	
többet nyújtsanak	5 fő	1,3%	
múzeum	4 fő	1,0%	
sportcsarnok	4 fő	1,0%	

Az 1% alatti említések: jók, koncertek, rádiós szülinapok, városi rendezvények, Alpok Adria kiállítás, néptánc, Vaszary Képtár, Művész Mozi, templom, nem sokat ér, Somogy Néptánc Együttes, Latinka Sándor Művelődési Ház, ÉDOSZ Művelődési Ház, Rock Színház, városligeti rendezvények, falunap, fesztivál, Expo, Festők városa, táncház, Római Villa, Rippl-Rónai, Városi Könyvtár, Kapos TV, közösségi ház, minden kulturális terület, kevés a pénz, Benkó Dixieland Band, Keresztény Értelmiségi Kör, Kézműves udvar, zene, Toponári kultúrház, sokszínű, széleskörű, Augusztus 20-i ünnepségek, Kilián, Róma-hegyi esték.

összes említés (N=400 fő)

színház	288 fő	72,0%	
mozi	139 fő	34,8%	
könyvtár	63 fő	15,8%	
Tavaszi Fesztivál	38 fő	9,5%	
múzeum	35 fő	8,8%	
Együd Árpád Művelődési Központ	34 fő	8,5%	
ifjúsági ház	32 fő	8,0%	
Somogy Megyei Művelődési Központ	26 fő	6,5%	
koncertek	25 fő	6,3%	
Megyei Könyvtár	24 fő	6,0%	
művelődési ház	21 fő	5,3%	
Sörfesztivál	20 fő	5,0%	
sportcsarnok	18 fő	4,5%	
kiállítások	18 fő	4,5%	
városi rendezvények	15 fő	3,8%	
Alpok Adria kiállítás	11 fő	2,8%	
multiplex (Plaza)	11 fő	2,8%	
Szent Jakabi nyári esték	10 fő	2,5%	
Somogy Néptánc Együttes	9 fő	2,3%	
zeneiskola	9 fő	2,3%	
táncház	8 fő	2,0%	
elég silány	7 fő	1,8%	
Dorottya Napok	7 fő	1,8%	
Művész Mozi	7 fő	1,8%	
Vaszary Képtár	6 fő	1,5%	
Toldi Iskola színjátszói	5 fő	1,3%	
Festők városa	5 fő	1,3%	
többet nyújtsanak	5 fő	1,3%	
cirkusz	4 fő	1,0%	
oktatás	4 fő	1,0%	
Művészeti Iskola	4 fő	1,0%	
Őszi Vásár	4 fő	1,0%	
Állattenyésztési Napok	4 fő	1,0%	
Kaposfüredi  galériák	4 fő	1,0%	

Az 1% alatti említések: Somogy Megyei Múzeum, néptánc, kiadványok, Zeneház, rádiós szülinapok, Kapos TV, FEK, jók, Móricz Zsigmond Művelődési Ház, Szivárvány Mozi, Berzsenyi Társaság, Liszt Ferenc Zeneiskola, Városi Könyvtár, Flamingó táncklub, Képzőművészeti tárlat, Rock Színház, Kapos Rádió, képtár, Rákóczi foci, drága a színház bérlet, falunap, TIT, városligeti rendezvények, nincsenek meghirdetve a rendezvények, ÉDOSZ Művelődési Ház, MTESZ, Berzsenyi Park, Nyárbúcsúztató, Augusztus 20-i ünnepségek, szavalóversenyek, templom, 176, nem sokat ér, Malom tó park, Béke vári programok, nyugdíjas klub, találkozó, Vikár Béla Kórus, Kilián, rock klub, Rippl-Rónai, Plaza, egyetem, Tüskevári Napok, Kaposvári Vásár, sport rendezvények, polgári kör, Róma-hegyi esték, fesztivál, kevés a pénz, Toponári kultúrház, diszkó, Déryné Színtársulat, NOSZA, Liget avatás, Karácsonyi programsorozat, zene, szórakozás, Latinka Sándor Művelődési Ház, Ünnepi Könyvhét, Expo, Római Villa, Bencés Apátság, Együd Árpád Művészeti Iskola, Szivárvány Zeneház, kevés a jegy a stúdió előadásokra, generációs programok kellenek, görög taverna, Kézműves udvar, Tesco Napok, tudományos előadások, Művészeti Napok, Somogy Rádió, Petőfi Könyvtár, Somogyi Hírlap, közösségi ház, Keresztény Értelmiségi Kör, Polgári Kaszinó, író-olvasó találkozó, Fehér épület, Városliget, Kaposi Ősz, bábszínház, Pipacs utcai napok, vár rom, sokszínű, széleskörű, minden kulturális terület, Benkó Dixieland Band.

4.2. A kulturális szolgáltatások igénybevétele

Az interjúalanyok az általuk igénybe vett lehetőségek sorában spontán módon az alábbiakat említették.

első említések (N=400 fő)

színház	136 fő	34,0%	
mozi	27 fő	6,8%	
könyvtár	21 fő	5,3%	
Sörfesztivál	12 fő	3,0%	
Ifjúsági Ház	11 fő	2,8%	
Együd Árpád Művelődési Központ	10 fő	2,5%	
művelődési ház	7 fő	1,8%	
Tavaszi Fesztivál	6 fő	1,5%	
Megyei Könyvtár	6 fő	1,5%	
koncertek	6 fő	1,5%	
Somogy Megyei Művelődési Központ	5 fő	1,3%	
múzeum	4 fő	1,0%	
sportcsarnok	4 fő	1,0%	
magán zeneiskola	4 fő	1,0%	

Az 1% alatti említések: Művész Mozi, kiállítások, templom, Ünnepi Könyvhét, Szent Jakabi nyári esték, Dorottya Napok, Expo, városi rendezvények, Pipacs utcai napok, Festők városa, Rákóczi foci, énekkar, Alpok Adria kiállítás, néptánc, multiplex (Plaza), Vaszary Képtár, Plaza, Kapos TV, Somogy Rádió, polgári kör, Petőfi Könyvtár, Béke vári programok, nyugdíjas klub, találkozó, Karácsonyi programsorozat, Nyárbúcsúztató, sport rendezvények, Kilián, Róma-hegyi esték, falunap, Benkó Dixieland Band, vár rom.

összes említés (N= 400 fő)

színház	177 fő	44,3%	
mozi	79 fő	19,8%	
könyvtár	37 fő	9,3%	
koncertek	23 fő	5,8%	
Tavaszi Fesztivál	23 fő	5,8%	
Együd Árpád Művelődési Központ	22 fő	5,5%	
Sörfesztivál	17 fő	4,3%	
Ifjúsági Ház	17 fő	4,3%	
kiállítások	14 fő	3,5%	
múzeum	12 fő	3,0%	
sportcsarnok	9 fő	2,3%	
Somogy Megyei Művelődési Központ	9 fő	2,3%	
művelődési ház	8 fő	2,0%	
Megyei Könyvtár	8 fő	2,0%	
városi rendezvények	8 fő	2,0%	
Alpok Adria kiállítás	6 fő	1,5%	
multiplex (Plaza)	5 fő	1,3%	
Vaszary Képtár	4 fő	1,0%	
zeneiskola	4 fő	1,0%	
Somogy Megyei Múzeum	4 fő	1,0%	
magán zeneiskola	4 fő	1,0%	
Őszi Vásár	4 fő	1,0%	
Szent Jakabi nyári esték	4 fő	1,0%	
Kapos TV	4 fő	1,0%	

Az 1% alatti említések: Művész Mozi, Festők városa, Somogy Rádió, Kaposfüredi  galériák, néptánc, Dorottya Napok, cirkusz, kiadványok, énekkar, Rock Színház, képtár, táncház, Pipacs utcai napok, templom, Malom tó park, Rippl-Rónai, Rákóczi foci, Kilián, FEK, falunap, sport rendezvények, iskolások előadásai, polgári kör, Róma-hegyi esték, nyugdíjas klub, találkozó, ÉDOSZ Művelődési Ház, NOSZA, Liget avatás, Karácsonyi programsorozat, zenés szórakozóhely, Ünnepi Könyvhét, Expo, Béke vári programok, Képzőművészeti tárlat, Bencés Apátság, Együd Árpád Művészeti Iskola, Plaza, görög taverna, Zeneház, Dáridó, Kaposvár és Somogy megye rendezvényei, Kézműves udvar, gyereknapi rendezvények, rock klub, Nyárbúcsúztató, vegetáriánus rendezvények, Petőfi Könyvtár, Somogyi Hírlap, Keresztény Értelmiségi Kör, polgári kör rendezvényei, Berzsenyi Park, minden kulturális terület, MTESZ, TIT, városligeti rendezvények, Tüskevári Napok, rádiós szülinapok, vár rom, Benkó Dixieland Band, új létesítmények avatása.

4.3. Hiánynak számító szolgáltatások

A válaszadók egyharmada (133 fő, 33,4%) érzi úgy, hogy létezik olyan kulturális, művelődési, intézmény, program vagy egyéb lehetőség, amelyre szükség lenne Kaposvárott, de jelenleg nem elérhető a városban (Diagram57).

•	E hiányérzet legerőteljesebben a felsőfokú végzettséggel rendelkezők (51,9%-os arány), valamint az átlag feletti jövedelemmel rendelkezők (52,8%-os arány) soraiban jelentkezett. A meglévő kínálattal leginkább elégedettnek a szakmunkásképzőt végzettek, illetve az átlagosnál kisebb jövedelemmel rendelkező háztartásokban élők bizonyultak; 20,6%, illetve 25,6% szerint kellene bővíteni a kulturális kínálatot (Diagram58,59).

Természetesen kíváncsiak voltunk a konkrét elképzelésekre, ötletekre is. Az említés gyakoriságának sorrendjében a következők hangzottak el:

első említések (N=133 fő)

komolyzenei koncertek	18 fő	13,5%	
fiatalok számára több, kulturáltabb szórakozási lehetőség	12 fő	9,0%	
középkorúak számára rendezvények	7 fő	5,3%	
több mozi	7 fő	5,3%	
zenés esték	5 fő	3,8%	
hangversenyterem	5 fő	3,8%	
gyerek társastánc	5 fő	3,8%	
rendezvények időseknek	4 fő	3,0%	
szórakozási lehetőség	4 fő	3,0%	
jazz club	4 fő	3,0%	
magániskola bővítés	4 fő	3,0%	
klubok	4 fő	3,0%	
családi rendezvények	4 fő	3,0%	
opera	3 fő	2,3%	
gyermekeknek több szórakozási lehetőség	2 fő	1,5%	
rock klub	2 fő	1,5%	
blues kocsma	2 fő	1,5%	
idősebbeknek zenés szórakozóhely	2 fő	1,5%	
gyermek színház	2 fő	1,5%	
konferencia központ	2 fő	1,5%	
népművészet	2 fő	1,5%	
kevés a fesztivál	2 fő	1,5%	

Az 1% alatti említések: felvilágosító rendezvények (alkohol, drog), zenés szórakozóhely, normális szórakozóhely, kulturális események szabadidő központja, játszóházak, állatkert, nemzetiségi műsorok, fővárosi bemutatók helyben, tudományos értékkel bíró rendezvények, beszélgető baráti körök, ismert előadók, balett, művelődési kisközösségek, kisközösségi öntevékeny mozgalmak, olcsóbb legyen, etnikai egyesületek, több zenés darab, több író-olvasó találkozó, zene szalon, kultúrpark, színvonalasabb színház, nosztalgia zenés szórakozóhely, táncos rendezvények, ír step tánc, bábszínház, vidámszínpad, népzene, hangversenyekről tájékoztatás, gyermek bábelőadás, jobb mozi, nagyobb kulturális létesítmény. 

összes említés (N=133 fő)

komolyzenei koncertek	19 fő	14,3%	
fiatalok számára több, kulturáltabb szórakozási lehetőség	13 fő	9,8%	
több mozi	8 fő	6,0%	
klubok	7 fő	5,3%	
középkorúak számára rendezvények	6 fő	4,5%	
hangversenyterem	6 fő	4,5%	
szórakozási lehetőség	5 fő	3,8%	
jazz club	5 fő	3,8%	
gyerek társastánc	5 fő	3,8%	
rendezvények időseknek	4 fő	3,0%	
opera	4 fő	3,0%	
zenés esték	4 fő	3,0%	

Az 1% alatti említések: állatkert, amatőr színházi tevékenység, bábszínház, balett, beszélgető baráti körök, blues kocsma, cirkusz, családi rendezvények, csillagászati bemutató, élőzenei koncertek, etnikai egyesületek, éttermek, felvilágosító rendezvények (alkohol, drog), fővárosi bemutatók helyben, gasztronómiai rendezvények, gazdagabb legyen a programja a művelődési háznak, gyermek bábelőadás, gyermek színház, gyermekeknek több szórakozási lehetőség, hangversenyekről tájékoztatás, idősebbeknek zenés szórakozóhely, iparművészeti kiállítás, ír step tánc, ismert előadók, játszóházak, jobb mozi, jobb színvonal a művelődési házban, kevés a fesztivál, kisközösségi öntevékeny mozgalmak, kisközösségi rendezvények, konferencia központ, könyvbemutatók, kulturális események szabadidő központja, kultúrpark, lakótelepi klubok, magániskola bővítés, magányosok klubja, musical, művelődési kisközösségek, művelődési lehetőségek, művészeti iskola programjai, nagyobb kulturális létesítmény, nemzetiségi műsorok, népművészet, népzene, normális szórakozóhely, nosztalgia zenés szórakozóhely, olcsóbb legyen, rendezvények, rock klub, színes kulturális rendezvények, színvonalasabb könnyűzene, színvonalasabb színház, táncos rendezvények, tánctanfolyamok, több író-olvasó találkozó, több zenés darab, tudományos értékkel bíró rendezvények, univerzális műtárgyak, vallástörténet, vidámszínpad, zene szalon, zenés szórakozóhely.

4.4. Kaposvár sporthoz kapcsolódó intézményei programjainak spontán ismertsége

A kulturális blokkhoz hasonlóan ez esetben is interjúkészítői segítség nélkül, spontán módon történt a válaszadás.

első említések (N=400 fő)

sportcsarnok	146 fő	36,5%	
kosárlabda	69 fő	17,3%	
uszoda	39 fő	9,8%	
labdarúgás	35 fő	8,8%	
röplabda	19 fő	4,8%	
Rákóczi stadion, pályája	16 fő	4,0%	
Rákóczi FC	12 fő	3,0%	
úszás	10 fő	2,5%	
kézilabda	5 fő	1,3%	

Az 1% alatti említések: futás, RSG csarnok, Kaposfüredi Futball Club, tömegsport, közös futás, minden sportág elérhető, Dózsa edzőcsarnok, versenysport, új Rákóczi pálya, természetjárás, sportnapok, búvárúszás, gyermek torna,  lovaglás, ökölvívás, labdasportok,  RSG, aerobic, atlétika, tenisz, megfelelő, Kométa Kaposvár,  sportegyesületek,  streetball, Deseda, ne csak a focit és röplabdát támogassák, kevés van, vízi sportok,  színvonalas rendezvények, fittness, tekecsarnok,  termálfürdő,  sportiskola.

összes említés (N=400 fő)

sportcsarnok	199 fő	49,8%	
kosárlabda	151 fő	37,8%	
röplabda	101 fő	25,3%	
uszoda	100 fő	25,0%	
labdarúgás	80 fő	20,0%	
Rákóczi stadion, pályája	42 fő	10,5%	
úszás	41 fő	10,3%	
Rákóczi FC	22 fő	5,5%	
futás	18 fő	4,5%	
Dózsa edzőcsarnok	17 fő	4,3%	
búvárúszás	15 fő	3,8%	
kézilabda	11 fő	2,8%	
RSG	11 fő	2,8%	
RSG csarnok	10 fő	2,5%	
tekecsarnok	9 fő	2,3%	
új Rákóczi pálya	9 fő	2,3%	
tenisz klub	8 fő	2,0%	
tömegsport	7 fő	1,8%	
tenisz	6 fő	1,5%	
futópálya	6 fő	1,5%	
vízilabda	5 fő	1,3%	
atlétika	5 fő	1,3%	
Táncsics Gimnázium	5 fő	1,3%	
fittness	4 fő	1,0%	
Klimavill	4 fő	1,0%	
Kométa Kaposvár	4 fő	1,0%	

Az 1% alatti említések: kajak-kenu, ökölvívás, asztalitenisz, minden sportág elérhető, teniszpályák, Deseda, Kaposfüredi Futball Club, Fehér Ház, szabadidősport, lovaglás, közös futás, triatlon, motocross, karate, aerobic, konditermek, iskolai testnevelés, streetball, Matula tanyai rendezvények, autós sportok, street fighter, versenysport, természetjárás, gyorsulási verseny, szkander, Iszák utcai tenisz csarnok, sportnapok, repülő napok, gyermek torna, motor verseny, roncsderbi, birkózás, ejtőernyőzés, labdasportok, duatlon, városligeti kosárpályák, megfelelő, sportpályák, fedett uszoda, több fedett pálya, Pannon Lovas, lovas klub, kerékpárút, atlétika pálya, minigolf, NABI, sportegyesületek, ne csak a focit és röplabdát támogassák, Táncsics Kupa, kevés van, Honvéd foci pálya, vízi sportok, túrák, távfutás, színvonalas rendezvények, műugrás, női kézilabda csapat, edzőterem, teke, futballstadion, termálfürdő, sportiskola, sok a lehetőség, de drágák.

4.5. A sport-jellegű szolgáltatások igénybevétele

Arra a kérdésre, hogy a város által nyújtott sporthoz kapcsolódó szolgáltatások, lehetőségek közül melyeket szokták leginkább igénybe venni, az alábbi válaszok születtek.

első említések (N=400 fő)

kosárlabda	53 fő	13,3%	
sportcsarnok	38 fő	9,5%	
labdarúgás	36 fő	9,0%	
uszoda	30 fő	7,5%	
röplabda	23 fő	5,8%	
úszás	6 fő	1,5%	
Rákóczi stadion, pályája	6 fő	1,5%	
RSG csarnok	6 fő	1,5%	
futópálya	4 fő	1,0%	

Az 1% alatti említések: aerobic, atlétika, birkózás, fittness, focizik, futás, kerékpár verseny, kézilabda, lovaglás, lóversenyek, motorsport, Pannon Lovas Klub, sárkányrepülés, street fighter, streetball, tekecsarnok, teniszpályák, termálfürdő, versenysport.

összes említés (N=400 fő)

kosárlabda	80 fő	20,0%	
sportcsarnok	48 fő	12,0%	
labdarúgás	43 fő	10,8%	
uszoda	42 fő	10,5%	
röplabda	37 fő	9,3%	
úszás	22 fő	5,5%	
atlétika pálya	15 fő	3,8%	
Rákóczi stadion, pályája	9 fő	2,3%	
RSG csarnok	7 fő	1,8%	
Táncsics Gimnázium	5 fő	1,3%	

Az 1% alatti említések: aerobic, asztalitenisz, autós sportok, birkózás, desedai kerékpárút, Dózsa edzőcsarnok, duatlon, fittness, focizik, kajak-kenu, kerékpár verseny, kerékpárút, kézilabda, konditermek, lovaglás, lóversenyek, Matula tanyai rendezvények, motor verseny, nagyobb, új sportcsarnok, Pannon Lovas, sárkányrepülés, street fighter, streetball, Táncsics Kupa, tekecsarnok, teniszpályák, termálfürdő, Toponári foci pálya, tömegsport, triatlon, turisztikai programok bővítése, versenysport, vízilabda.

4.6. A „Kaposvár a Nemzeti Sportváros” kifejezéssel kapcsolatos asszociációk

Megkértük az interjúalanyokat, fejtsék ki röviden, mi jut eszükbe a „Kaposvár a Nemzeti Sportváros” kifejezés hallatán. A következőket említették:

(N=400 fő)

kosárlabda	59 fő	14,8%	
nem egészen igaz, még nem igaz	57 fő	14,3%	
Kométa, röplabda	46 fő	11,5%	
így van	20 fő	5,0%	
Labdarúgó EB	19 fő	4,8%	
Borhi Zsombor	13 fő	3,3%	
bajnokaink, bajnokcsapataink	9 fő	2,3%	
búvárúszás	9 fő	2,3%	
rengeteget áldoz a város sportra	9 fő	2,3%	
van benne valami	8 fő	2,0%	
úszás	6 fő	1,5%	
uszonyosok	6 fő	1,5%	
sok sportolási lehetőség van	5 fő	1,3%	
jó lenne, ha így lenne	4 fő	1,0%	
meglepő	4 fő	1,0%	
Rákóczi FC, futball csapat	4 fő	1,0%	
új Rákóczi stadion	4 fő	1,0%	

Az 1% alatti említések: élsportolóink, Gyenesei Judit, kajak-kenu, nem hallotta még, nemzeti büszkeségre okot adó sportolók, A kihívás napja, enduró Cseh András, fejlesszék, futás, jó a város sport élete, kiemelkedő sport teljesítmények és jelentős sport létesítmény, labdarúgás, Lábodi Laura, még nem az, minden féle sportág űzhető, megtalálható a városban, nemzetközi mérkőzések, Szita támogatja a sportolókat, 400 millió sportra, A lehetőségek városa, A törekvés erre, álom, az Olimpiára készülünk így szükséges, birkózás, büszke rá, erős közepes Kaposvár a sport terén, ez nem nemzeti sport város, Fidesz szlogen, Foci Vb, fontos a fiataloknak, ha sportolók jobbak lennének, iskolai sport, itt sportoló külföldiek, kár, hogy a focit nem értik bele, kevés a rendezvény, kézilabda, külföldi sportolók, lehetne úgy is, lovaglás, műlovaglás és Borhi, nagy sportesemények, propaganda, sok egyesület van, szépen hangzik, tovább fejleszteni, uszoda és sportcsarnok, valahogy úgy, vívók, tornászók, öttusázók, A magyar sport egyik központja Kaposvár, Német Kornél, sakkozó lányok, kézilabda.

4.7. Hiánynak számító szolgáltatások

A válaszadók több, mint egyharmada (147 fő, 36,7%) érzi úgy, hogy létezik olyan sport-jelllegű intézmény, program vagy egyéb lehetőség, amelyre szükség lenne Kaposvárott, de jelenleg nem elérhető a városban (Diagram60).

•	A férfiak (43,9%), a 25-34 éves korcsoporthoz tartozó (46,6%), valamint a felsőfokú végzettséggel rendelkező (54,3%) válaszadók (51,9%) között fogalmazódott meg legerőteljesebben az igény (Diagram61-63).

Természetesen ez esetben is kíváncsiak voltunk a konkrét elképzelésekre, ötletekre is. Az említés gyakoriságának sorrendjében a következők hangzottak el:

első említések (N=147 fő)

műjégpálya	42 fő	28,6%	
nagyobb, új sportcsarnok	7 fő	4,8%	
nagyobb, bővített fedett uszoda	6 fő	4,1%	
kerékpárút	5 fő	3,4%	
több csarnokra van szükség	5 fő	3,4%	
tömegsport	4 fő	2,7%	
ökölvívás	4 fő	2,7%	
Dózsa edzőcsarnok	4 fő	2,7%	
görkorcsolyapálya	4 fő	2,7%	
strand-röplabda	4 fő	2,7%	
kardvívás	3 fő	2,0%	
időseknek sportolási lehetőség	3 fő	2,0%	
futballstadion	3 fő	2,0%	
kézilabda	2 fő	1,4%	
lovaglás	2 fő	1,4%	
fittness	2 fő	1,4%	
atlétika	2 fő	1,4%	
kevés az uszoda	2 fő	1,4%	
gyermek tömegsport	2 fő	1,4%	
technikai sportok	2 fő	1,4%	
családi sport vetélkedők	2 fő	1,4%	
több támogatás	2 fő	1,4%	

Az 1% alatti említések: szabadidősport, diáksport rendezvények, műszaki sportok, asztalitenisz, motorsport, vízilabda, szertorna versenyek, kajak fejlesztése, uszoda, több fedett pálya, teniszpályák, szabadidős sportcentrum, ingyenesen igénybe vehető létesítmények, konditermek, extrém sportok, lőtér, kisebb igénybe vehető létesítmények, fallabda terem, desedai kerékpárút, természetbarát egyesület, bowling, Kaposfüredi Sportcentrum, állami gondozottak számára biztosítsák a sportolási lehetősé, baseball, kispályás foci, uszoda bővítés, gyerek programok, turisztikai programok bővítése, nemzetközi rendezvények, események, baráti körök, több futópálya, gimnasztika támogatása, Toponáron szabadidősport lehetőség, műugrás, tenisz csarnok, az amatőr sportot jobban kéne támogatni, úszás, kosárpálya, nagyobb csarnok, kerékpár verseny, Jókai liget felújítása, Desedán evezős verseny.

összes említés (N=147 fő)

műjégpálya	48 fő	32,7%	
nagyobb, új sportcsarnok	12 fő	8,2%	
kerékpárút	12 fő	8,2%	
nagyobb, bővített fedett uszoda	9 fő	6,1%	
tömegsport	7 fő	4,8%	
görkorcsolyapálya	5 fő	3,4%	
több csarnokra van szükség	5 fő	3,4%	
ökölvívás	4 fő	2,7%	
Dózsa edzőcsarnok	4 fő	2,7%	
strand-röplabda	4 fő	2,7%	
kardvívás	4 fő	2,7%	
ingyenesen igénybe vehető létesítmények	3 fő	2,0%	
időseknek sportolási lehetőség	3 fő	2,0%	
futballstadion	3 fő	2,0%	
szabadidősport	2 fő	1,4%	
kézilabda	2 fő	1,4%	
lovaglás	2 fő	1,4%	
fittness	2 fő	1,4%	
atlétika	2 fő	1,4%	
kevés az uszoda	2 fő	1,4%	
teniszpályák	2 fő	1,4%	
konditermek	2 fő	1,4%	
lőtér	2 fő	1,4%	
gyermek tömegsport	2 fő	1,4%	
technikai sportok	2 fő	1,4%	
családi sport vetélkedők	2 fő	1,4%	
több támogatás	2 fő	1,4%	
íjászpálya	2 fő	1,4%	
nyitott (használatát tekintve) sportcsarnok	2 fő	1,4%	
téli sportok	2 fő	1,4%	

Az 1% alatti említések: a kaposvári sportolókat részesítsék előnyben, állami gondozottak számára biztosítsák a sportolási lehetősé, asztalitenisz, atlétika pálya, atlétika támogatása, az amatőr sportot jobban kéne támogatni, baráti körök, baseball, birkózás, birkózás támogatása, boksz támogatása, bowling, Desedán fakutyázás, desedai kerékpárút, Desedán evezős verseny, diáksport rendezvények, extrém sportok, fallabda terem, fedett kosárlabda pálya, fedett uszoda, gimnasztika támogatása, gokart, gyerek programok, gyermek torna, Jókai liget felújítása, kajak fejlesztése, Kaposfüredi Sportcentrum, kerékpár verseny, kevesebb szakág, kisebb igénybe vehető létesítmények, kispályás foci, kosárpálya, mászófal, minigolf, modellező klub, motocross, motorsport, műszaki sportok, műugrás, nagyobb csarnok, nemzetközi rendezvények, események, röplabda csarnok, szabadidős sportcentrum, szertorna versenyek, szinkronúszás, tenisz csarnok, természetbarát egyesület, Toponáron szabadidősport lehetőség, több fedett pálya, több futópálya, tönkretették a birkózást, tönkretették a cselgáncsot, tönkretették az ökölvívást, turisztikai programok bővítése, városrészi uszodák, vízilabda.

4.8. A meglévő kulturális és szabadidős sportolási lehetőségekkel való elégedettség

A Kaposvárott található (igénybe vehető) kulturális, művelődési programokkal és lehetőségekkel, valamint szabadidős sportolási lehetőségekkel való elégedettség mérésére az iskolai osztályzatok mintájára kialakított ötfokozatú skálát alkalmaztunk (5 – nagyon elégedett … 1 – nagyon elégedetlen). Az alábbi két táblázat az egyes értékelések megoszlását, illetve azok főbb statisztikai mutatóit ismertetik.

4. számú táblázat

A kulturális és sportolási lehetőségekkel való elégedettségi értékek megoszlása

	1-es	2-es	3-as	4-es	5-ös	NT	
terület	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	
kulturális/művelődési programok, lehetőségek 	5	1,2	17	4,2	98	24,5	193	48,2	72	18,1	15	3,7	
szabadidős sportolási lehetőségek	4	0,9	31	7,7	81	20,2	154	38,7	109	27,2	21	5,2	

5. számú táblázat

Az osztályzatok főbb statisztikai mutatói

	átlag	szórás	minimum	maximum	módusz	N	
sport	3,88	0,95	1	5	4	379 fő	
kulturális 	3,81	0,83	1	5	4	385 fő	

A két területet összehasonlítva azt látjuk, hogy lényegében azonos mértékű az elégedettség (Diagram64).

A háttérváltozók alapján végzett összehasonlítások során a jövedelemérzet és a szűkebb értelemben vett lakóhely alapján tapasztaltunk szignifikáns különbségeket.

•	Az átlagosnál magasabb jövedelműek körében jelentősen kisebb mértékű elégedettség mutatkozott a szabadidős sportolási lehetőségekkel kapcsolatban (Diagram65).

•	A „déliváros” lakói úgy a kulturális, mint a sportolási lehetőségekkel kapcsolatban jelentősen magasabb fokú elégedettséget mutattak, mint a város más területein élők (Diagram66).

5. A Megyei és Városi Könyvtár által nyújtott szolgáltatások

A Könyvtár tevékenységével kapcsolatos véleményeket, attitűdöket az Intézmény szolgáltatásainak ismertsége, a szolgáltatások igénybevétele, a hiányzó szolgáltatások szintjén vizsgáltuk és ezeken kívül értékeltettük néhány szempont szerint a Könyvtárral való elégedettséget is.

5.1. A Könyvtár ismertsége és látogatottsága   

A lakosság döntő többsége (395 fő, 98,9%) ismeri (akár csak hallomásból is) a Megyei és Városi Könyvtárat, hiszen mindössze 5 fő (1,1%) válaszolta azt, hogy nem ismeri az említett intézményt (Diagram67). A továbbiakban természetesen csak a 395 fő véleményét vizsgáltuk a Könyvtárral kapcsolatban.

A látogatások jellemzésére hat gyakorisági osztályközt hoztunk létre, amelybe besorolták magukat válaszadóink annak megfelelően, hogy milyen gyakran járnak a Megyei és Városi Könyvtárba. A következő válaszokat jegyeztük le (Diagram68).

•	hetente többször		    9 fő		  2,3%
•	heti egy-két alkalommal	  13 fő		  3,3%
•	havi 2-3 alkalommal		  41 fő		10,3%
•	havi 1-2 alkalommal		  56 fő		14,0%
•	ritkábban, mint havonta	128 fő		31,8%
•	soha				153 fő		38,3%

Összességében válaszadóink közül több mint 60% (61,7%, 247 fő) látogatja valamilyen rendszerességgel a könyvtárat, míg 38,3% (153 fő) soha nem veszi igénybe  a nyújtott szolgáltatásokat (Diagram69).

A könyvtárlátogatókat vizsgáltuk háttér-információink összefüggésében is a következő eredménnyel:

•	Az életkor előrehaladtával kisebb arányban látogatják a vizsgált intézményt a kaposvári lakosok. A két szélső érték: 24 év alatt 75,4%, míg 55 év felett 57,1% (Diagram70). 

•	Az iskolai végzettség emelkedésével egyenes arányban nő azok aránya, akik látogatják a Könyvtárat. A két szélső érték ez esetben: maximum 8 általános 33,3%, illetve felsőfokú 85,2% (Diagram71). 

•	A jövedelem emelkedésével is nő a könyvtárlátogatók aránya Kaposvárott (Diagram72). 

Elemeztük külön is azt a 247 főt akik látogatják a Könyvtárat abból a szempontból, hogy milyen gyakorisággal veszik igénybe a szolgáltatásokat a Megyei és Városi Könyvtárban. Ebben az esetben a válaszlehetőségek sorszámait átlagoltuk és az így képzett átlagok segítségével végeztünk háttér-információs elemzéseket az egyutas varianciaanalízis segítségével. Az elemzésbe bevont válaszok gyakorisága:

1.	hetente többször		    9 fő		  2,3%
2.	heti egy-két alkalommal	  13 fő		  3,3%
3.	havi 2-3 alkalommal		  41 fő		10,3%
4.	havi 1-2 alkalommal		  56 fő		14,0%
5.	ritkábban, mint havonta	128 fő		31,8%

A főátlag értéke 4,13, a szórás 1,10. A következő szignifikáns különbségekre leltünk az elemzés során:

•	Az 55 év fölöttiek –akik valamilyen időközönként járnak a Könyvtárba- szignifikánsan gyakrabban látogatják a Megyei és Városi Könyvtárat (3,69), mint a fiatalabbak (4,08 felett) (Diagram73). 

•	A maximum 8 általános végzettségűek – a legfiatalabb és legidősebb korosztálynak köszönhetően - gyakoribb látogatói a Könyvtárnak, mint a magasabb végzettséggel rendelkezők (Diagram74). 

5.2. A Könyvtár szolgáltatásainak ismertsége és igénybevétele

A Könyvtár által nyújtott szolgáltatások ismertségére konkrét formában is rákérdeztünk. Megkértük interjúalanyainkat, hogy soroljanak fel annyi könyvtári szolgáltatást amennyiről hallottak. A felsorolt szolgáltatások az említések gyakoriságai sorrendjében:

első említések (N=247 fő)

Internet	151 fő	61,1%	
nem ismer	35 fő	14,2%	
videó	13 fő	5,3%	
fonotéka	10 fő	4,0%	
fénymásolás	10 fő	4,0%	
számítógép használat	6 fő	2,4%	
videó kölcsönzés	6 fő	2,4%	
bibliográfia	4 fő	1,6%	

Az 1% alatti említések: archívum, diafilm kölcsönzés, előadások, filmvetítés, gyermek felügyelői tanfolyam, gyermek könyvtár, hangos könyvtár, író-olvasó találkozók, képeslap kiállítás, kiállítások, könyvbemutatók, könyvkötés, könyvtárközi kölcsönzés, levéltár, médiatár, műsoros estek, rendezvények, speciális könyvek, szakismereti gyűjtemény, szociális ellátás.

összes említés (N=247 fő)

Internet	191 fő	77,3%	
fonotéka	47 fő	19,0%	
fénymásolás	37 fő	15,0%	
nem ismer	35 fő	14,2%	
videó	21 fő	8,5%	
számítógép használat	13 fő	5,3%	
videó kölcsönzés	13 fő	5,3%	
filmvetítés	7 fő	2,8%	
rendezvények	5 fő	2,0%	
könyvtárközi kölcsönzés	5 fő	2,0%	
könyvbemutatók	4 fő	1,6%	
kiállítások	4 fő	1,6%	
író-olvasó találkozók	4 fő	1,6%	
nyomdai szolgáltatás	4 fő	1,6%	
archívum	4 fő	1,6%	
bibliográfia	4 fő	1,6%	
figyelőszemle	4 fő	1,6%	
könyvkötés	3 fő	1,2%	
levéltár	3 fő	1,2%	

Az 1% alatti említések: bábozás, diafilm kölcsönzés, dramatizálás, DVD kölcsönzés, előadások, gyermek felügyelői tanfolyam, gyermek könyvtár, gyermek programok, hangos könyvtár, idegen nyelvi részleg, információ szolgálat, képeslap kiállítás, képkiállítás, kutatási lehetőség, médiatár, mesefilmek, mikrofilm, műsoros estek, nyomtatás, nyugdíjas klub, rajzolás, rock színpad, speciális könyvek, szakismereti gyűjtemény, szociális ellátás, Tüskevári Napok.

A Könyvtár szolgáltatásainak igénybevétele 

Arra is kíváncsiak voltunk, hogy a válaszadók az általuk felsorolt szolgáltatások közül melyeket veszik igénybe. A következő válaszokat jegyezhettük le: 

első említések (N=212 fő)

nem vesz igénybe	116 fő	54,7%	
Internet	67 fő	31,6%	
fénymásolás	6 fő	2,8%	
bibliográfia	4 fő	1,9%	
videó	3 fő	1,4%	
archívum	3 fő	1,4%	

Az 1% alatti említések: fonotéka, író-olvasó találkozók, könyvbemutatók, filmvetítés, előadások, kiállítások, gyermek programok, videó kölcsönzés, könyvkötés, könyvtárközi kölcsönzés, gyermek felügyelői tanfolyam, médiatár, kutatási lehetőség, hangos könyvtár, Tüskevári Napok, képeslap kiállítás.

összes említés (N=212 fő)

nem vesz igénybe	116 fő	54,7%	
Internet	73 fő	34,4%	
fénymásolás	17 fő	8,0%	
fonetéka	10 fő	4,7%	
videó	5 fő	2,4%	
író-olvasó találkozók	4 fő	1,9%	
bibliográfia	4 fő	1,9%	
figyelőszemle	4 fő	1,9%	
filmvetítés	3 fő	1,4%	
archívum	3 fő	1,4%	

Az 1% alatti említések: videó kölcsönzés, könyvtárközi kölcsönzés, médiatár, számítógép használat, könyvbemutatók, előadások, kiállítások, gyermek programok, könyvkötés, gyermek felügyelői tanfolyam, nyomtatás, idegen nyelvi részleg, kutatási lehetőség, hangos könyvtár, információ szolgálat, mesefilmek, bábozás, Tüskevári Napok, képeslap kiállítás, képkiállítás.

A Könyvtár által nem nyújtott szolgáltatások 

Rákérdeztünk a Könyvtárat látogató megkérdezetteinktől arra is, hogy véleményük szerint volna-e olyan szolgáltatás, amelyre lenne igény a városban, de jelenleg nincs Könyvtár szolgáltatási palettáján. A következő válaszokat gyűjtöttük össze:

első említések (N=247 fő)

nincs ilyen	223 fő	90,3%	
ingyenes könyvtárközi kölcsönzés	4 fő	1,6%	
használt könyvek átvétele	4 fő	1,6%	
számítógépes katalógus	4 fő	1,6%	
játékgépek (Nintendo, PlayStation)	3 fő	1,2%	

Az 1% alatti említések: idegen nyelvi részleg, forrás anyagok, gyermek programok, speciális könyvek nem vihetők el, régi könyvek visszagyűjtése, fiatalok számára több előadás, Internet hozzáférési lehetőségeket bővítsék, feliratos filmek, CD írás, kávézó, több gyermekprogram, diákok számára hosszabb kölcsönzési idő. 

összes említés (N=247 fő)

nincs ilyen	223 fő	90,3%	
ingyenes könyvtárközi kölcsönzés	4 fő	1,6%	
használt könyveket átvétele	4 fő	1,6%	
országos katalógus	4 fő	1,6%	
számítógépes katalógus	4 fő	1,6%	
játékgépek (Nintendo, PlayStation)	3 fő	1,2%	

Az 1% alatti említések: idegen nyelvi részleg, forrás anyagok hiánya, gyermek programok, speciális könyvek nem vihetők el, régi könyvek visszagyűjtése, fiatalok számára több előadás, Internet hozzáférési lehetőségeket bővítsék, idegen nyelvű filmek, feliratos filmek, CD írás, kávézó, több gyermekprogram, diákok számára hosszabb kölcsönzési idő.

5.3. A Könyvtár értékelése néhány szempont szerint 

Az intézmény tevékenységét az iskolai osztályzatoknak megfelelően értékelték válaszadóink (1. nagyon elégedetlen … 5. nagyon elégedett). Az értékelési szempontok a következők voltak:

•	kölcsönözhető könyvek mennyisége
•	kapcsolódó szolgáltatások mennyisége
•	kapcsolódó szolgáltatások minősége
•	a könyvtár infrastruktúrája

A 6. számú táblázat az értékelési osztályzatok megoszlását szemlélteti, míg a 7. számú táblázat az értékelések főbb statisztikai mutatóit tartalmazza az átlagok csökkenő sorrendjében (Diagram75):

6. számú táblázat

A Könyvtárat értékelő osztályzatok megoszlása

tényezők	N	egyes	kettes	hármas 	négyes	ötös	
	fő	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	
kölcsönözhető könyvek mennyisége	233	--	--	5	2,1	25	10,7	103	44,3	100	42,9	
kapcsolódó szolgáltatások mennyisége	208	--	--	2	0,9	27	13,0	89	42,8	90	43,3	
kapcsolódó szolgáltatások minősége	207	--	--	4	1,9	33	15,9	92	44,5	78	37,7	
a könyvtár infrastruktúrája	221	--	--	2	0,9	17	7,7	90	40,7	112	50,7	

7. számú táblázat 

A Könyvtárat értékelő osztályzatok főbb statisztikai mutatói

tényezők	átlag	szórás	minimum	maximum	módusz	
a könyvtár infrastruktúrája	4,41	0,68	2	5	5	
kapcsolódó szolgáltatások menny.	4,28	0,73	2	5	5	
kölcsönözhető könyvek mennyisége	4,27	0,75	2	5	4	
kapcsolódó szolgáltatások minősége	4,18	0,76	2	5	4	

Az átlagok segítségével háttér-információi elemzéseket végeztünk a következő eredménnyel:

•	A kölcsönözhető könyvek mennyiségével és a kapcsolódó szolgáltatások minőségével a 25-45 év közöttiek kevésbé elégedettek, mint az egyéb korcsoportba tartozók (Diagram76). 

•	A kölcsönözhető könyvek mennyiségével szignifikánsan elégedettebbek az érettségivel nem (vagy még nem) rendelkezők (4,50 felett), mint a legalább érettségivel rendelkező válaszadók (4,20 alatt) (Diagram77). 

•	A jövedelem emelkedésével csökken az elégedettség a Könyvtár kapcsolódó szolgáltatásainak mennyiségével (Diagram78). 

6. A Városi Művelődési Központ által nyújtott szolgáltatások

A Városi Művelődési Központtal kapcsolatos véleményeket, hasonló módszerekkel gyűjtöttük össze, mint tettük azt a Megyei és Városi Könyvtár esetében.

6.1. A Művelődési Központ ismertsége   

A Művelődési Központot természetesen ismeri a lakosság csaknem egésze, ebben az esetben is mindössze 5 fő (1,3%) nyilatkozott nemlegesen az ismertségi kérdésre válaszolva (Diagram79).

A 395 főtől, akikre természetesen leszűkítettük a Művelődési Központtal kapcsolatos vizsgálódásainkat megkérdeztük azt is, hogy véleményük szerint hogy hívják az intézményt. A következő nevek hangzottak el:

(N=395 fő)

Együd Árpád Művelődési Központ	273 fő	69,1%	
nem tudja	66 fő	16,7%	
IFI Ház	35 fő	8,9%	
SMK	7 fő	1,8%	
Csokonai Művelődési Központ	4 fő	1,0%	
Kilián György Művelődési Központ	4 fő	1,0%	

Az 1% alatti említések: ÉDOSZ, Fehér Ház, Hevesi Sándor, Latinka, MSZOSZ, Művelődési Központ.

Érdeklődésünket kibővítettük az intézménnyel kapcsolatosan arra, hogy tud-e a lakosság a Művelődési Központ által üzemeltetett a városban egyéb helyen elhelyezkedő művelődési házakról.

A Központot ismerők 50,4%-a tudja, hogy a városban több „telephelye” van a Művelődési Központnak (Diagram80).

A Művelődési Központ kisebb művelődési házainak ismertségét megvizsgáltuk háttér-információi összefüggésben is:

•	A 25 év alattiak szignifikánsan kisebb hányadban (37,7%) ismerik a Központhoz tartozó kisebb házakat, mint az idősebbek (45,3% felett) (Diagram81). 

•	Az átlag feletti jövedelmet magukénak vallók érdekes módon kisebb hányadban nyilatkoztak úgy, hogy hallottak a kisebb művelődési házakról (16,7%), mint, akik átlagosnál nem taksálják magasabbra háztartásuk jövedelmét (48,3% felett) (Diagram82). 

6.2. A Művelődési Központ szolgáltatásainak ismertsége és igénybevétele

Megkértük ennek az intézménynek a kapcsán is válaszadóinkat, hogy sorolják fel azokat a szolgáltatásokat, amelyeket ha csak hallomásból is, de ismernek azok közül, amit a Művelődési Központ kínál a lakosság részére. A következő szolgáltatásokat említették interjúalanyaink:

első említések (N=395 fő)

nem ismer	169 fő	42,8%	
néptánc	51 fő	12,9%	
kiállítások /fotó, festmény, rajz/	21 fő	5,3%	
tánc(csoport), társastánc	17 fő	4,3%	
vásárok	13 fő	3,3%	
klubok, szakkörök	13 fő	3,3%	
kézműves udvar, kézműves tanfolyam	8 fő	2,0%	
nyelvtanfolyamok	8 fő	2,0%	
Őszi napfény nyugdíjas klub	7 fő	1,8%	
táncház	7 fő	1,8%	
koncertek	6 fő	1,5%	
rajzszakkör	5 fő	1,3%	
Művészeti Iskola	5 fő	1,3%	
Rock-Szín-Kör	4 fő	1,0%	
Blues kocsma, rock klub	4 fő	1,0%	
háziipari tevékenységek, szövőszakkör	4 fő	1,0%	

Az 1% alatti említések: foltvarró tanfolyam, irodalmi szakkör, olvasókör, szabó - varró, aerobic, torna, Bélyeggyűjtők klubja, játszóház, könyvvásár, fénymásolás, tanfolyamok, továbbképzések, irodalmi estek, gyerekklub, gyerekprogram, Vaszary képtár, bábok, múzeum, nyári tábor, természetjárók klubja, nyugdíjas egyesület, klub, Szentjakabi Baráti Kör, szentjakabi, vendégművészek, népi hagyományokat őrző tanfolyam, bábosok, bábjátékok, énekklub, énekkör, színjátszó kör, bútorvásár, videó-kölcsönző, kongresszusok, autós tanfolyam, Benkó Dixieland koncert, komolyzene, fodrász, kozmetikai bemutató, jazzbalett, csipkeverő, rendezvények, Alkotók Háza, Móricz Zsigmond, főzőtanfolyam, Kisállat klub, termékbemutató.

összes említés (N=395 fő)

nem ismer	169 fő	42,8%	
néptánc	74 fő	18,7%	
kiállítások /fotó, festmény, rajz/	41 fő	10,4%	
tánc(csoport), társastánc	32 fő	8,1%	
vásárok	18 fő	4,6%	
kézműves udvar, kézműves tanfolyam	17 fő	4,3%	
klubok, szakkörök	16 fő	4,1%	
koncertek	14 fő	3,5%	
táncház	14 fő	3,5%	
színjátszó kör	12 fő	3,0%	
nyelv	12 fő	3,0%	
Őszi napfény nyugdíjas klub	9 fő	2,3%	
Művészeti Iskola	9 fő	2,3%	
játszóház	8 fő	2,0%	
előadóest, előadások	7 fő	1,8%	
szabó - varró	7 fő	1,8%	
rajzszakkör	7 fő	1,8%	
aerobic, torna	6 fő	1,5%	
háziipari tevékenységek, szövőszakkör	6 fő	1,5%	
foltvarró tanfolyam	5 fő	1,3%	
Rock-Szín-Kör	5 fő	1,3%	
főzőtanfolyam	5 fő	1,3%	
bútorvásár	5 fő	1,3%	
blueskocsma, rock klub	5 fő	1,3%	
Balázs János Kör	4 fő	1,0%	
bábosok, bábjátékok	4 fő	1,0%	
Vaszary képtár	4 fő	1,0%	

Az 1% alatti említések: irodalmi szakkör, olvasókör, népi hagyományokat őrző tanfolyam, gyerekműsor, tanfolyamok, továbbképzések, irodalmi estek, bábok, bélyeggyűjtők klubja, ifjúsági klub, szentjakabi szabadtéri programok, virágkötő tanfolyam, énekklub, énekkör, könyvvásár, fénymásolás, gyerekklub, gyerekprogram, fiatalok számára kulturális műsorok, előadások, rendezvények, múzeum, nyári tábor, éremgyűjtők klubja, természetjárók klubja, Revitál klub, citera szakkör, nyugdíjas egyesület, klub, Cigány Hagyományőrző Klub, Szentjakabi Baráti Kör, vöröskereszt helyi szervezete, szentjakabi, vendégművészek, olvasótábor, történelmi szakkör, Gyermeküket Egyedül Nevelő Anyák Klubja, ifjúsági tánccsoport, sakk, háziasszony klub, videó-kölcsönző, énekkar, ruhabörze, Kodály est, Déryné Vándorszínház, filmvetítés, kongresszusok, autós tanfolyam, fotó, Benkó Dixieland koncert, komolyzene, fodrász, kozmetikai bemutató, madárklub, jazzbalett, csipkeverő, alkotók háza, kertbarátok rendezvénye, Füredi Művelődési Központ, Toponári Művelődési Központ, Móricz Zsigmond Művelődési Központ, ünnepélyek, számítógépes tanfolyam, szavalóverseny, kisállat klub, állásbörze, termékbemutató, ápolótanfolyam.

A Művelődési Központ szolgáltatásainak igénybevétele   

Megkérdezetteink az általuk felsorolt szolgáltatások közül az alábbiakat veszik igénybe:

első említések (N=226 fő)

egyet sem	178 fő	78,8%	
kiállítások /fotó, festmény, rajz/	9 fő	4,0%	
könyvvásár	6 fő	2,7%	
koncertek	6 fő	2,7%	
vásárok	5 fő	2,2%	
néptánc	5 fő	2,2%	
játszóház	3 fő	1,3%	
előadóest, előadások	3 fő	1,3%	
tánc(csoport), társastánc	3 fő	1,3%	

Az 1% alatti említések: bábosok, bábjátékok, Benkó Dixieland koncert, blueskocsma, rock klub, bútorvásár, fénymásolás, főzőtanfolyam, háziipari tevékenységek, szövőszakkör, irodalmi szakkör, olvasókör, kézműves udvar, kézműves tanfolyam, klubok, szakkörök, Kodály est, komolyzenei koncert, kongresszusok, múzeum, Művészeti Iskola, Nyugdíjas Egyesület, Klub, nyári tábor, nyelvtanfolyam, rajzszakkör, színjátszó-kör, táncház, tanfolyamok, továbbképzések, természetgyógyászati tanfolyam, Vaszary képtár, videókölcsönző, virágkötő tanfolyam, filmvetítés.

összes említés (N=226 fő)

egyet sem	178 fő	78,8%	
kiállítások /fotó, festmény, rajz/	11 fő	4,9%	
előadóest, előadások	7 fő	3,1%	
könyvvásár	6 fő	2,7%	
koncertek	6 fő	2,7%	
vásárok	5 fő	2,2%	
néptánc	5 fő	2,2%	
bútorvásár	4 fő	1,8%	
játszóház	3 fő	1,3%	
kézműves udvar, kézműves tanfolyam	3 fő	1,3%	
tánc(csoport), társastánc	3 fő	1,3%	
táncház	3 fő	1,3%	

Az 1% alatti említések: bábosok, bábjátékok, Benkó Dixieland koncert, blueskocsma, rock klub, csipkeverő tanfolyam, dalest, Déryné Vándorszínház, fénymásolás, filmvetítés, főzőtanfolyam, gyerekműsor, háziipari tevékenységek, szövőszakkör, irodalmi szakkör, olvasókör, klubok, szakkörök, Kodály est, komolyzene, kongresszusok, múzeum, művészeti iskola, Nyugdíjas Egyesület, Klub, nyári tábor, nyelv, rajzszakkör, ruhabörze, sakk, szabó-varró tanfolyam, színjátszó kör, tanfolyamok, továbbképzések, természetgyógyászati tanfolyam, Vaszary képtár, vendégművészek előadása, videókölcsönző, virágkötő tanfolyam.

A Művelődési Központ által nem nyújtott, de hiányolt állandó szolgáltatások   

Összegyűjtöttük a véleményeket, igényeket olyan állandó jellegű szolgáltatásokról is, amelyet jelenleg nem tud igénybe venni a kaposvári lakosság, de van aki szerint igény lenne rá. Az alábbi felsorolás ezeket szemlélteti:

első említések (N=395 fő)

nincs ilyen	344 fő	87,1%	
tánc(csoport), társastánc	4 fő	1,0%	
irodalmi estek	4 fő	1,0%	
jazz-zenei estek	4 fő	1,0%	
matiné jellegű kötetlen programok, korhatár nélkül	4 fő	1,0%	

Az 1% alatti említések: számítógépes tanfolyam, nyugdíjas klub, reformkonyha, blues kocsma, rock klub, modellezőkör, gyerekklub, gyerekprogram, fiatalok számára kulturális műsorok, előadások, túrázók, utazók klubja, ifjúsági klub, játszóház, kertbarát kör, előadóest, előadások, olvasótábor, irodalmi szakkör, olvasókör, szabó-varró tanfolyam, virágkötő tanfolyam, rajzszakkör, egész napos rendezvények, beszélgető klub, továbbképzések, szövőszakkör, origami klub, madarász klub, tudományos előadások, folklór program, éremgyűjtők klubja, Lyons klub, zenés est fiataloknak, koncertek, gyerekműsor.

összes említés (N=395 fő)

nincs ilyen	344 fő	87,1%	
tánc(csoport), társastánc	5 fő	1,3%	
gyerekklub, gyerekprogram	5 fő	1,3%	
irodalmi estek	4 fő	1,0%	
jazz-zenei estek	4 fő	1,0%	
matiné jellegű kötetlen programok, korhatár nélkül	4 fő	1,0%	

Az 1% alatti említések: bábosok, bábjátékok, beszélgető klub, blueskocsma, rock klub, egész napos rendezvények, egyedül nevelő anyák klubja, előadóest, előadások, éremgyűjtők klubja, fiatalok számára kulturális műsorok, előadások, folklór program, gyerekműsor, háziasszony klub, szövőszakkör, ifjúsági klub, irodalmi szakkör, olvasókör, játszóház, kertbarát kör, kézügyességi tanfolyam, koncertek, Lyons klub, madarászklub, modellezőkör, olvasótábor, origami klub, őszi napfény nyugdíjas klub, rajzszakkör, reformkonyha, szabó-varró tanfolyam, számítógépes tanfolyam, szülők  klubja, babaklub, továbbképzések, tudományos előadások, túrázók, utazók klubja, virágkötő, zenés est fiataloknak.

6.3. A Művelődési Központ által nyújtott állandó szolgáltatások értékelése néhány szempont szerint   

Az állandó programokat háromféle szempont szerint értékelték interjúalanyaink: az állandó programok létének fontosságát, a programok mennyiségét és a programok minőségét osztályozták most is az iskolai osztályzatoknak megfelelően válaszadóink. A végpontok jelentése az értékeléseknél:

•	az állandó programok fontossága (1 egyáltalán nem fontos … 5 nagyon fontos)
•	az állandó programok minősége (1 nagyon elégedetlen … 5. nagyon elégedett)
•	az állandó programok mennyisége (1 nagyon elégedetlen … 5. nagyon elégedett)

Az értékelési osztályzatok megoszlását a következő táblázat tartalmazza:

8. számú táblázat

Az állandó programokat értékelő osztályzatok megoszlása

tényezők	N	egyes	kettes	hármas 	négyes	ötös	
		fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	
az állandó programok fontossága	346	13	3,8	--	--	20	5,8	96	27,7	217	62,7	
az állandó programok mennyisége	198	2	1,0	6	3,0	40	20,2	97	49,0	53	26,8	
az állandó programok minősége	161	2	1,2	2	1,2	34	21,1	79	49,1	44	27,4	

A három szempont szerinti értékelés főbb statisztikai mutatóit az átlagok csökkenő sorrendjében a 9. számú táblázat tartalmazza:

9. számú táblázat 

Az állandó programokat értékelő osztályzatok főbb statisztikai mutatói

tényezők	átlag	szórás	minimum	maximum	módusz	
az állandó programok fontossága	4,45	0,90	1	5	5	
az állandó programok minősége	4,00	0,81	1	5	4	
az állandó programok mennyisége	3,96	0,84	1	5	4	

Az átlagokat az 83. számú diagramon keresztül is bemutatjuk.

Az átlagok segítségével természetesen ezúttal is vizsgáltuk a háttér-információs összefüggéseket az állandó programok értékelésének tekintetében:

•	Az átlag feletti jövedelműek kevésbé tartják fontosnak (3,99) az állandó programokat, mint a maximum átlagos jövedelemmel rendelkezők (4,49 felett) (Diagram84). 

•	A „lakótelepen” élők kisebb fontosságot tulajdonítanak az állandó programoknak (3,93), mint a város egyéb területén lakók (4,34 felett), emellett a „lakótelepiek” a programok mennyiségével is kisebb mértékben elégedettek (3,58), mint a nem „lakótelepen” élők (3,93 felett) (Diagram85). 

6.4. A Művelődési Központ nem állandó programjainak ismertsége és igénybevétele  

A Művelődési Központ által szervezett nem állandó programokról (koncertek, előadóestek, stb.) a Művelődési Központot ismerő lakosság (395 fő) 68,1%-a tájékozódott, 126 fő (31,9%) nem tud e programok létezéséről (Diagram86).

Háttér-információi elemzésünk eredményeként két szignifikáns összefüggésre bukkantunk:

•	A legfiatalabb és a (56,5%) és a legidősebb (58,8%) korcsoportokban nyilatkoztak legkisebb hányadban úgy, hogy ismerik a Művelődési Központ által szervezett nem állandó programokat. A „középkorosztály” 71,6% feletti arányban mondta, hogy értesült e nem állandó programok szervezéséről  (Diagram87). 

•	Az iskolai végzettség emelkedésével nő azok aránya, akik ismerik az állandó programokat (Diagram88). 

A Művelődési Központ nem állandó programjainak látogatottsága   

A nem állandó rendezvényeket több mint az azokat ismerő lakosság 50%-a látogatja (55,3%) valamilyen időközönként (Diagram89).

A Művelődési Központ által nyújtott nem állandó szolgáltatások értékelése néhány szempont szerint   

A nem állandó programokat ugyanolyan szempontok alapján, ugyanolyan módszerrel értékeltettük interjúalanyainkkal, mint az állandó programokat. Természetesen csak a nem állandó programokat látogató 269 főt kértük fel az értékelésre.

•	a nem állandó programok fontossága (1 egyáltalán nem fontos … 5 nagyon fontos)
•	a nem állandó programok minősége (1 nagyon elégedetlen … 5. nagyon elégedett)
•	a nem állandó programok mennyisége (1 nagyon elégedetlen … 5. nagyon elégedett)

Az értékelési osztályzatok megoszlását a következő táblázat tartalmazza:

10. számú táblázat

A nem állandó programokat értékelő osztályzatok megoszlása

tényezők	N	egyes	kettes	hármas 	négyes	ötös	
		fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	
a nem állandó programok fontossága	260	4	1,5	2	0,8	13	5,0	76	29,2	165	63,5	
a nem állandó programok mennyisége	184	1	0,5	12	6,5	49	26,6	72	39,2	49	27,2	
a nem állandó programok minősége	174	1	0,5	3	1,8	30	17,3	86	49,4	54	31,0	
A három szempont szerinti értékelés főbb statisztikai mutatóit az átlagok csökkenő sorrendjében a 11. számú táblázat tartalmazza:

11. számú táblázat 

A nem állandó programokat értékelő osztályzatok főbb statisztikai mutatói

tényezők	átlag	szórás	minimum	maximum	módusz	
a nem állandó programok fontossága	4,54	0,76	1	5	5	
a nem állandó programok minősége	4,09	0,77	1	5	4	
a nem állandó programok mennyisége	3,85	0,92	1	5	4	

Az átlagokat a 90. számú diagramon keresztül is bemutatjuk.

A háttér-információk segítségével természetesen e helyütt is elvégeztük elemzéseinket, a következő eredménnyel: 

•	A 25-34 évesek szignifikánsan elégedetlenebbek (3,79)a nem állandó programok minőségével, mint a többi korcsoportba tartozók (4,05 felett) (Diagram91). 

•	A magasabb iskolai végzettség felé haladva csökken a nem állandó programok minőségével kapcsolatos elégedettség, míg érdekes módon a programok mennyiségével a maximum 8 általános (3,86) és a felsőfokú végzettségűek (3,95) elégedetlenebbek, szemben az érettségizettekkel (4,10) és a szakmunkásképzőt végzettekkel (4,40) (Diagram92). 

•	A nem állandó programok mennyiségével az átlag feletti jövedelemmel rendelkezők szignifikánsan elégedetlenebbek (3,35), mint a szerényebb jövedelműek (3,76 felett) (Diagram93). 

6.5. A Művelődési Központ értékelése általában néhány szempont szerint

A Művelődési Központot nemcsak szolgáltatásain keresztül értékeltettük az intézményt ismerő 395 válaszadónkkal az iskolai osztályzatoknak megfelelően, hanem néhány általános szemponton figyelembe véve is, amelyek a következők voltak:

•	propagandatevékenység, amellyel programjait hirdeti (1 nagyon elégedetlen … 5. nagyon elégedett)
•	infrastruktúra (1 nagyon elégedetlen … 5. nagyon elégedett)
•	a gyermek, ifjúsági és felnőtt korosztály számára nyújtott kínálat (1 nagyon elégedetlen … 5. nagyon elégedett)

Az értékelési osztályzatok megoszlását a következő táblázat tartalmazza:

12. számú táblázat

A Művelődési Központot értékelő osztályzatok megoszlása

tényezők	N	egyes	kettes	hármas 	négyes	ötös	
		fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	
propagandatevékenység	348	27	7,8	50	14,4	101	29,0	119	34,2	51	14,6	
infrastruktúra	299	3	0,2	49	6,3	78	26,1	126	42,1	43	14,4	
általános kínálat	278	4	1,4	22	7,9	81	2,9	124	44,5	47	16,9	

A három szempont szerinti értékelés főbb statisztikai mutatóit az átlagok csökkenő sorrendjében a 13. számú táblázat tartalmazza:

13. számú táblázat 

A Művelődési Központot értékelő osztályzatok főbb statisztikai mutatói

tényezők	átlag	szórás	minimum	maximum	módusz	
általános kínálat	3,68	0,89	1	5	4	
infrastruktúra	3,53	0.96	1	5	4	
propagandatevékenység	3,34	1,13	1	5	4	

Az átlagokat a 94. számú diagramon keresztül is bemutatjuk.

•	A nők szignifikánsan elégedettebbek a propagandatevékenységekkel (3,46), mint a férfiak (3,21) (Diagram95). 

•	A kor előrehaladtával elégedettebb a lakosság a propagandatevékenységgel. A két szélső érték: 24 alatt 3,11 és 55 felett 3,70. A gyermek, ifjúsági és felnőtt programok kínálatával (általános kínálat) a 35-44 éves korosztály elégedettebb szignifikánsan (4,01), szemben a többi korcsoporttal (3,86 alatt) (Diagram96). 

•	A felsőfokú végzettségűek elégedetlenebbek a Művelődési Központ infrastruktúrájával (3,25), mint az alacsonyabb végzettséggel rendelkezők (3,54 felett) (Diagram97). 

•	Az átlag alatti jövedelmű lakosság kevésbé elégedett a propagandatevékenységgel, illetve a Művelődési Központ gyermek, ifjúsági és felnőtt korosztálynak nyújtott kínálatával, mint a magasabb jövedelműek (Diagram98). 

6.6. A Művelődési Központ egyes intézményeinek értékelése 

Az értékelési osztályzatok megoszlását a következő táblázat tartalmazza:

14. számú táblázat

A Művelődési Központot értékelő osztályzatok megoszlása

tényezők	N	egyes	kettes	hármas 	négyes	ötös	
	fő	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	
Vaszary képtár	265	1	0,4	1	0,4	25	9,8	116	45,5	122	47,9	
Szentjakabi Bencés Apátsági romok Együttese	255	2	0,7	5	2,0	34	13,3	75	29,5	139	34,5	
Együd Árpád Művészeti Iskola	115	--	--	4	3,5	15	13,0	51	44,4	45	39,1	
városrészi művelődési, közösségi házak	163	2	1,2	3	1,8	26	15,9	83	51,0	49	30,1	

A három szempont szerinti értékelés főbb statisztikai mutatóit az átlagok csökkenő sorrendjében a 15. számú táblázat tartalmazza:

15. számú táblázat 

A Művelődési Központot értékelő osztályzatok főbb statisztikai mutatói

tényezők	átlag	szórás	minimum	maximum	módusz	
Vaszary képtár	4,34	0,71	1	5	5	
Szentjakabi Bencés Apátsági romok Együttese	4,34	0,85	1	5	5	
Együd Árpád Művészeti Iskola	4,19	0,90	2	5	4	
városrészi művelődési, közösségi házak	4,07	0,80	1	5	4	

Az átlagokat a 99. számú diagramon keresztül is bemutatjuk.

•	A 35 év feletti korcsoportok elégedettebbek a városrészi művelődési, közösségi házak működésével (4,21 felett), mint a fiatalabbak (3,82 alatt) (Diagram100). 

7. Néhány intézmény fontosságának lakossági megítélése

Felsoroltunk a Városi Művelődési Központot ismerő 395 válaszadónknak néhány Kaposvárott működő intézményt, majd megkértük interjúalanyainkat, hogy rangsorolják ezeket a városban betöltött szerepük fontossága szempontjából. A rangsorolásnál természetesen az 1. a legfontosabb, illetve a 8. a legkevésbé fontos.   

A rangsorolásra váró intézmények a következők voltak:

1. Somogy Megyei Művelődési Központ
2. Somogy Megyei Múzeum
3. TIT
4. MTESZ
5. Berzsenyi Dániel Irodalmi és Művészeti Társaság
6. Liszt Ferenc Zeneiskola
7. Somogy Folyóirat
8. Amatőr Mozgalom

A 16. számú táblázat a rangsorszámok megoszlását szemlélteti az egyes intézmények esetében:

16. számú táblázat

Az intézmények rangsorszámainak megoszlása

	első	második	harmadik	negyedik	ötödik	hatodik	hetedik	nyolcadik	
	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	
1.	176	44,6	81	20,5	46	11,8	42	10,8	20	5,1	14	3,6	9	2,3	5	1,3	
2.	78	19,7	124	31,5	74	18,6	61	15,3	37	9,5	12	3,2	6	1,5	3	0,7	
3.	45	11,6	67	16,9	89	22,4	64	16,1	54	13,8	42	10,7	14	3,7	19	4,8	
4.	9	2,2	25	6,3	32	8,0	54	13,8	90	22,6	80	20,2	61	15,6	45	11,3	
5.	6	1,4	34	8,6	46	11,7	54	13,8	68	17,1	110	27,6	50	12,8	28	7,1	
6.	72	18,2	53	13,4	87	21,9	78	19,5	54	13,6	40	10,0	10	2,5	3	0,8	
7.	7	1,9	14	3,6	14	3,6	23	5,7	49	12,5	61	15,6	159	40,2	67	16,9	
8.	--	--	1	0,3	6	1,6	22	5,5	22	5,5	33	8,3	87	22,0	224	56,8	

A rangsorszámokból átlagokat képeztünk, amellyel egy számba sűrítve mutatjuk meg, hogy a lakosság a felsorolt intézményeknek milyen fontosságot tulajdonít, illetve milyen fontossági sorrendet állított fel az intézmények között. A következő táblázat és a 101. számú diagram e sorrendet szemlélteti:

17. számú táblázat

A rangsorszámokból képzett átlagok

intézmények	átlag	szórás	
Somogy Megyei Művelődési Központ		2,37	1,71	
Somogy Megyei Múzeum				2,82	1,52	
Liszt Ferenc Zeneiskola	3,41	1,72	
TIT	3,75	1,88	
Berzsenyi Dániel Irodalmi és Művészeti Társaság	5,06	1,74	
MTESZ	5,28	1,78	
Somogy Folyóirat	6,16	1,67	
Amatőr Mozgalom	7,13	1,30	

8. A Csiky Gergely Színház tevékenysége

8.1. Ismertség, látogatottság

A város színházát – minimum hallomásból – minden megkérdezett ismerte (400 fő, 100,0%). Előadásokra valamilyen rendszerességgel közel háromnegyedük (288 fő, 72,1%) szokott ellátogatni (Diagram102).

	fő	%	
rendszeresen jár színházba	66	16,4	
időközönként szokott járni	222	55,7	
soha nem volt még	112	27,9	

•	A legidősebbek soraiban lényegesen nagyobb (45,7%) volt azok aránya, akik még nem jártak a Csiky Gergely színházban (Diagram103).

•	A rendszeres látogatók szignifikánsan magas arányt (35,8%) képviseltek a felsőfokú végzettséggel rendelkezők között. A szakmunkás és a maximum 8 általánossal rendelkező válaszadók közel fele (40,8, illetve 49,4%) nem látogatott még el színházi előadásra (Diagram104).

•	A gyakori színházlátogatók aránya igen jelentős (33,3%) volt az átlagnál magasabb jövedelemmel rendelkezők soraiban, míg az átlag alatti kategóriába tartozók közel fele (45,6%) még nem volt színházban (Diagram105).

A 288 színházba járó polgár közül valamivel több, mint minden ötödik interjúalany (59 fő, 20,6%) rendelkezik színházbérlettel (Diagram106).

E tekintetben egyedül a legmagasabb iskolai végzettség tükrében mutatkoztak jelentős különbségek:

•	A diplomások között kb. kétszer akkora volt a bérlettulajdonosok aránya (36,6%), mint az érettségizettek (18,8%) és a 8 általánost végzettek (18,6%) között, illetve közel hatszorosa a szakmunkásképzőt végzett válaszadók (6,9%) között (Diagram107).

8.2. Elégedettség

Az interjúalanyok egy ötfokozatú skála segítségével minősítették a Csiky Gergely színházat formai (külső megjelenés) és tartalmi (műsorszerkezet, színvonal) szempontok alapján (5 – nagyon elégedett … 1 – nagyon elégedetlen). A kérdéskör kapcsán azok véleményét is kikértük, akik eddig még nem néztek meg élőben egy előadást sem itt. Természetesen (mint azt a válaszok száma is mutatja) nem mindenki érezte magát kompetensnek ahhoz, hogy minden szempontot értékeljen.

Az alábbi két táblázat az egyes értékelések megoszlását, illetve azok főbb statisztikai mutatóit ismertetik.

18. számú táblázat

A színház értékelésére vonatkozó osztályzatok megoszlása

	1-es	2-es	3-as	4-es	5-ös	NT	
terület	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	
előadások színvonala	1	0,4	6	1,5	43	10,6	138	34,5	118	29,4	94	23,6	
előadások mennyisége	-	-	4	1,1	37	9,2	134	33,5	126	31,5	99	24,8	
a színház külső megjelenése	1	0,3	25	6,4	73	18,2	100	25,1	169	42,2	32	7,9	
a színház belső megjelenése	-	-	-	-	18	4,5	94	23,6	212	53,0	76	18,9	
műsorszerkezet	2	0,6	17	4,2	41	10,3	138	34,6	85	21,3	116	29,0	

19. számú táblázat

Az osztályzatok főbb statisztikai mutatói (Diagram108)

	átlag	szórás	minimum	maximum	módusz	N	
belső megjelenés	4,60	0,6	2	5	5	324	
előadások mennyisége	4,27	0,73	2	5	4	301	
előadások színvonala	4,19	0,78	1	5	4	305	
külső megjelenés	4,11	0,98	1	5	5	368	
műsorszerkezet	4,01	0,87	1	5	4	284	

Mind az öt szempont átlagértéke meghaladta a 4,00 (jó) szintet. Figyelemre méltó, hogy a színház belső megjelenése nagyságrendileg magasabb átlagot kapott, mint a külcsín. A tartalmi munkára vonatkozóan a műsorra tűzött darabok mennyiségével és az előadások színvonalával magasabb fokú elégedettséget tapasztaltunk, mint a repertoár összeállításával kapcsolatosan.  

•	A színház belső megjelenésével és az előadások számával a nők lényegesen magasabb fokú elégedettséget mutattak, mint a férfiak (4,34 és 4,69 vs. 4,18 és 4,47) (Diagram109).

•	A repertoár kialakításával leginkább a 35-44 évesek értenek egyet (4,43); a náluk idősebbek körében születtek a legkritikusabb minősítések (3,80 alatt) (Diagram110). 

•	A műsorszerkezettel kapcsolatban iskolai végzettség szerint is szignifikáns különbségeket találtunk: a legkevésbé pozitív ítélet (3,77) a diplomások körében született, míg a legnagyobb fokú elégedettséget e téren a szakmunkásképzőt végzetteknél (4,29) tapasztaltuk (Diagram111).

9. Kaposvári városi rendezvények, fesztiválok

A városban rendszeresen megrendezett fesztiválok vonatkozó lakossági információk, vélemények felmérését megelőzően a rendezvények iránt megnyilvánuló alapvető viszonyulást próbáltuk meg tisztázni. A másutt is alkalmazott ötfokozatú skálán azt jelezték a polgárok, hogy véleményük szerint mennyire fontosak egy város életében, hogy ott rendszeresen megrendezett fesztiválok legyenek (5 – nagyon fontos … 1 – egyáltalán nem fontos). 

A megkérdezettek több mint háromnegyede nagyon fontosnak tartja, hogy egy város életében legyenek rendszeresen megrendezett, a városhoz kapcsolódó „jeles napok” (Diagram112). Úgy az értékek megoszlása, mint a magas átlagérték ezt bizonyítja.

osztályzat	fő	%	
5-ös	307	76,8	
4-es	68	17,1	
3-as	18	4,4	
2-es	1	0,3	
1-es	2	0,4	
nem nyilatkozott	4	1,0	
Főbb statisztikai mutatók:

átlag	szórás	minimum	maximum	módusz	N	
4,71	0,60	1	5	5	396	

•	A nagyon magas átlagérték ellenére volt szignifikáns különbség az egyes szegmensek között; az életkori csoportok esetében a 35-44 évesek voltak azok, akik a leghatározottabban kiálltak a fesztiválok, rendezvénysorozatok mellett; e csoport átlaga 4,91 volt (Diagram113).

Az alap hozzáállás megismerése után az egyes fesztiválok esetében az ismertséget, a látogatottságot és az elégedettséget térképeztük fel. A vizsgálat az alábbi eseményekre terjedt ki:

•	Dorottya Napok – február, farsang
•	Kaposvári Tavaszi Fesztivál, Somogyi Tavasz - március
•	Festők Városa - május
•	Szentjakabi Nyári Esték – júniustól szeptemberig
•	Szüreti napok, Kaposi Ősz – szeptember
•	Kaposvári karácsonyi programsorozat - december

9.1. Az egyes rendezvények ismertsége

Bár mind a hat fesztivál ismertsége meghaladta az 50%-ot (Diagram114), jelentős különbségek mutatkoztak. A Dorottya Napokat és a Tavaszi Fesztivált szinte mindenki ismeri, a Szüreti Napokat csak alig több mint minden második városlakó.

	ismeri	nem ismeri	
rendezvény	fő	%	fő	%	
Dorottya Napok	378	94,6	22	5,4	
Kaposvári Tavaszi Fesztivál, Somogyi Tavasz	370	92,6	30	7,4	
Szentjakabi Nyári esték	324	81,0	76	19,0	
Kaposvári karácsony programsorozat	307	76,8	93	23,2	
Festők Városa	239	59,7	161	40,3	
Szüreti Napok – Kaposi Ősz	220	55,0	180	45,0	

Az ismertség esetében több jelentős különbséget is tapasztaltunk az egyes csoportok között.

•	A Dorottya Napok ismertsége a többiekhez képest jelentősen elmaradt a 16-24 éves, valamint az 55 évnél idősebb válaszadók körében (88,4, illetve 88,7% vs. minimum 96%). A Tavaszi fesztivált is lényegesen kevesebb idős ember (84,5% vs. minimum 92%) ismerte (Diagram115).

•	A Dorottya Napok és a Tavaszi Fesztivál ismertsége lényegesen alacsonyabb fokú volt a maximum 8 általánost végzettek körében (88,1% és 84,5% vs. minimum 92%). A Festők Városa rendezvény legkevésbé (44,3%) a szakmunkásképzőt végzettek, legszélesebb körben (74,4%) a diplomások között volt ismert (Diagram116).

9.2. Az egyes rendezvényeken való részvétel

Felmértük, hogy a polgárok által ismert fesztiválokat mekkora látogatottság jellemzi. Az egyes rendezvényeket ismerők közül a legtöbben a Tavaszi Fesztivál, a Dorottya Napok és a karácsonyi programsorozat rendezvényeit látogatják (Diagram117). A nyári és őszi rendezvényeken az azokat ismerők mintegy harmada vesz részt.

	látogatja	nem látogatja	
rendezvény	fő	%	fő	%	
Kaposvári Tavaszi Fesztivál, Somogyi Tavasz	260	70,4	110	29,6	
Dorottya Napok	253	66,9 	125	33,1 	
Kaposvári karácsony programsorozat	193	62,7	114	37,3	
Festők Városa	120	50,4	118	49,6	
Szüreti Napok – Kaposi Ősz	80	36,2	140	63,8	
Szentjakabi Nyári esték	108	33,2	216	66,8	

Megjegyzés: a vetítés alapja az adott rendezvényt ismerők tábora.

•	A legfiatalabbak (16-24 év) látogatják legaktívabban a Szüreti Napok eseményeit (70,6%) (Diagram118).

•	A Dorottya Napokat, a Tavaszi Fesztivált és a Nyári Esték rendezvényeit lényegesen kisebb arányban (50,0%, 56,3%, 15,2%) látogatják a maximum 8 általánossal rendelkezők, mint a többiek (Diagram119).

9.3. A rendezvények értékelése

Az egyes rendezvények értékelése ötfokozatú skálán történt (5 – nagyon elégedett … 1 – elégedetlen). Az alábbi két táblázat az egyes értékelések megoszlását, illetve azok főbb statisztikai mutatóit ismertetik.

20. számú táblázat

A fesztiválok értékelésére vonatkozó osztályzatok megoszlása

	1-es	2-es	3-as	4-es	5-ös	NT	
fesztivál	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	
Dorottya Napok	-	-	4	1,5	36	14,4	93	36,6	119	47,3	1	0,2	
Tavaszi Fesztivál	-	-	1	0,2	37	14,1	110	42,3	113	43,4	-	-	
Festők Városa	1	0,5	2	1,6	12	10,3	38	31,9	67	55,7	-	-	
Nyári Esték	-	-	1	1,3	9	8,0	37	33,7	62	56,4	-	-	
Szüreti napok	-	-	-	-	13	15,9	34	43,1	33	41,0	-	-	
Karácsonyi programsorozat	-	-	3	1,7	25	13,2	76	39,5	88	45,6	-	-	

21. számú táblázat

Az osztályzatok főbb statisztikai mutatói

fesztivál	átlag	szórás	minimum	maximum	módusz	N	
Nyári Esték	4,46	0,70	2	5	5	108	
Festők Városa	4,41	0,78	1	5	5	120	
Dorottya Napok	4,30	0,77	2	5	5	252	
Tavaszi Fesztivál	4,29	0,71	2	5	5	260	
Karácsonyi programsorozat	4,29	0,76	2	5	5	193	
Szüreti napok	4,25	0,72	3	5	4	80	

Mind a hat programsorozat az oda kilátogatók körében igen pozitív megítélésben részesült (Diagram120). 

10. Egyesületek, civil szervezetek rendezvényei

Az interjúalanyok közül valamivel több, mint minden tizedik személy (46 fő, 11,5%) tagja valamilyen egyesületnek, civil szervezetnek (Diagram121).

Az egyesületi tagság szignifikánsan jellemzőbbnek bizonyult a férfiak (14,8%), az 55 évnél idősebb polgárok (24,3%), a legalacsonyabb és a legmagasabb iskolai végzettséggel rendelkezők (18,8%, illetve 24,7%) körében (Diagram122-124).

A tagok konkrétan az alábbi szervezeteket, egyesületeket említették:

összes említés (N=46 fő)

Sportegyesület	5 fő	
Nyugdíjas Egyesület	5 fő	
Közlekedéstudományi Egyesület	4 fő	
Kaposvári SE	4 fő	
Somogyi Méhész Egyesület	4 fő	
Somogyért Egyesület	2 fő	
Mozgáskorlátozottak Egyesülete	2 fő	
Kisállattenyésztők Egyesülete	2 fő	
Kertbarátok Társasága	2 fő	
Pamutfonó Nyugdíjas Klub	2 fő	

Egy-egy fő említette: Balatoni Civil Szervezet, Berzsenyi Dániel Irodalmi és Művészeti Társaság, Bírkózó SZMSZ, Deseda Horgász Egyesület, Fiatal Baloldal, Horgászegyesület, Kereskedelmi és Iparkamara, KÉSZ, Könyvtárosi Egyesület, Középület Kivitelező Adorján SE, LOCO 4X4 KHSZ, Magyar Életmentő  Egyesület, Magyar-Román Baráti Társaság, Munkácsi Baráti Kör, Nők Kaposvárért Egyesület, Pedagógus Nyugdíjas Klub, Polgárőrség, Református Nőszövetség, Somogyi Művészkör Egyesület, Somogyi Vizimentő Egyesület, Szakmai Egyesület, Tájak, Korok, Múzeumok, Testvérvárosi Egyesület, Toponári Klub, Vöröskereszt.

A szervezeti, egyesületi tagok (46 fő) közül a többség (63,2%) rendszeresen részt vesz a rendezvényeken (Diagram125).

	fő	%	
rendszeresen részt vesz	29	63,2	
időközönként részt vesz	10	21,4	
soha nem volt még	1	2,9	
nem nyilatkozott	6	12,5	

Az egyesületi, civil szervezeti tagok közül kevesebb, mint minden második személy (20 fő, 44,4%) lát el valamilyen funkciót (Diagram126). 

Az interjúalanyok többségének (52,9%) az a véleménye, hogy a Kaposvár város vezetése megfelelő mértékű támogatást nyújt a városban működő civil szervezeteknek (Diagram127).

a támogatás	fő	%	
több, mint kellene     	48	12,1	
megfelelő mértékű      	211	52,9	
kevesebb, mint kellene	107	26,9	
nem nyilatkozott	32	8,1	

11. Szabadidős sportolási lehetőségek
 
Szabadidejében az interjúalanyok közel fele (48,1%) szokott sportolni, a többiek egyáltalán nem folytatnak ilyen jellegű fizikai tevékenységet (Diagram128).

versenyszerűen sportol 	19 fő	4,8%	
nem versenyszerűen, de sportol    	173 fő	43,3%	
nem sportol	207 fő	51,9%	

•	A férfiak közül többen sportolnak. Igaz ez összességében (46,4%), illetve az aktív sportolókra (8,5%), illetve a nem versenyszerűen sportolókra (47,9%) is (Diagram129).

•	Az aktív sport leginkább a 16-24 éves fiatalokat jellemzi (15,9%). A nem versenyszerű sporttevékenység esetében éles határvonal húzódik a 44 évnél fiatalabbak (50% felett) és az idősebbek (31% alatt) között (Diagram130).

•	Az iskolai végzettség szemszögéből a nem versenyszerű sportolás esetében tapasztaltunk szignifikáns különbséget: a diplomások között lényegesen elterjedtebb a sportolás (61,7%), mint a többiek soraiban (43% alatt) (Diagram131).

•	A nem versenyszerűen ugyan, de sportolók aránya közel teljes (91,4%) volt az átlag feletti jövedelemmel rendelkezők között (Diagram132). 

11.1. Sportolási gyakoriság

A valamilyen formában sportolók (192 fő) sportolási gyakorisága vizsgálatához előre megadott kategóriákat alkalmaztunk: a skála a napi testmozgástól a havi egyszer történő sporttevékenységig terjedt. A legjellemzőbbnek a heti 1-2 alkalommal történő gyakoriság bizonyult (Diagram133).

 gyakoriság	fő	%	
naponta vagy szinte naponta	39	20,4	
heti 1-2 alkalommal	98	51,2	
havonta 2-3 alkalommal	33	17,0	
havonta egyszer-egyszer	22	11,4	

11.2. Sportágak, sportolási formák

A válaszadó kaposváriak az előfordulás gyakoriságának sorrendjében az alábbi általuk űzött sportágakat említették:

első említések (N=193 fő)

úszás	35 fő	18,1%	
futás	28 fő	14,5%	
futball	26 fő	13,5%	
kerékpár	26 fő	13,5%	
testépítés, kondi	10 fő	5,2%	
aerobic	10 fő	5,2%	
torna, gimnasztika	9 fő	4,7%	
tenisz	8 fő	4,1%	
röplabda	8 fő	4,1%	
kosárlabda	7 fő	3,6%	
fittness	4 fő	2,1%	
kocogás	3 fő	1,6%	
súlyemelés	2 fő	1,0%	
asztalitenisz	2 fő	1,0%	
fallabda	2 fő	1,0%	
lovaglás	2 fő	1,0%	
gyaloglás	2 fő	1,0%	

Az 1% alatti említések: aqua fittness, atlétika, budy building, görkorcsolya, jóga, kertészkedés, teke, természetjárás, túrázás, thai-boksz, ugrálókötél.

összes említés (N=193 fő)

úszás	70 fő	36,3%	
kerékpár	64 fő	33,2%	
futás	53 fő	27,5%	
futball	40 fő	20,7%	
testépítés, kondi	23 fő	11,9%	
kosárlabda	20 fő	10,4%	
tenisz	15 fő	7,8%	
torna, gimnasztika	15 fő	7,8%	
aerobic	14 fő	7,3%	
asztalitenisz	11 fő	5,7%	
röplabda	10 fő	5,2%	
fittness	6 fő	3,1%	
fallabda	5 fő	2,6%	
természetjárás, túrázás	4 fő	2,1%	
lovaglás	4 fő	2,1%	
síelés	4 fő	2,1%	
kocogás	3 fő	1,6%	
gyaloglás	3 fő	1,6%	
görkorcsolya	3 fő	1,6%	
kertészkedés	2 fő	1,0%	
súlyemelés	2 fő	1,0%	
tollaslabda	2 fő	1,0%	
motor	2 fő	1,0%	
szkander	2 fő	1,0%	

Az 1% alatti említések: aqua fittness, atlétika, boksz, budy building, evezés, horgászás, jóga, korcsolya, lábtenisz, néptánc, sportlövészet, teke, thai-boksz, ugrálókötél. 

11.3. A sportolási feltételek biztosítása

A válaszadók véleménye szerint a város vezetése sokat tesz a lakosság sportolási feltételeinek megteremtése érdekében. Mindössze néhányan (13 fő, 3,2%) voltak azon a véleményen, miszerint a vezetés „nem tesz semmit” e téren (Diagram134).

vélemény	fő	%	
mindent megtesz a feltételek megteremtése érdekében	175	43,9	
van amit megtesznek, de vannak hiányosságok	207	51,8	
nem tesznek semmit	13	3,2	
nem nyilatkozott	4	1,1	

•	A legpozitívabb véleménye e téren a 45 év feletti polgároknak volt: több, mint 50%-uk szerint a vezetés mindent megtesz a feltételek biztosításáért. A legkritikusabb csoportnak a 35-44 évesek bizonyultak: közülük 7,9% szerint semmit nem tesz e téren a vezetés (Diagram135).

•	Az iskolai végzettség felöl közelítve, azt látjuk, hogy a leginkább a maximum 8 általánossal rendelkezők, a legkevésbé pedig a diplomás polgárok bizonyultak elégedettnek a vezetés tevékenységével (Diagram136).

•	A magasan iskolázott rétegekhez hasonlóan a magasabb jövedelműek is jelentős mértékben elmarasztalóbban nyilatkoztak a város elöljáróinak a sporttevékenységek feltételeinek támogatása terén kifejtett munkájáról (Diagram137).

•	Azok körében, akik naponta vagy szinte naponta végzik a sporttevékenységet, lényegesen kisebb arányban mutatkozott teljes elégedettség (Diagram138).

Természetesen igyekeztünk utána járni, hogy a szabadidősport terén milyen feltételek esetén éreznék a város lakói kielégítőnek a helyzetet. Az alábbiakat jegyeztük le:

első említések (400 fő)

kerékpárút-hálózat növelése	35 fő	8,8%	
több rendezvény	25 fő	6,3%	
amatőr sportversenyek, programok, tömegsport rendezvények	23 fő	5,8%	
nagyobb propaganda	17 fő	4,3%	
műjégpálya, jégkorongpálya	15 fő	3,8%	
több sportpálya, -létesítmény	11 fő	2,8%	
uszodabővítés	9 fő	2,3%	
olcsóbb legyen a sportlétesítmények használata	8 fő	2,0%	
amatőrök is használhassák a létesítményeket	7 fő	1,8%	
létesítmények rendszeres karbantartása, felújítása	6 fő	1,5%	
gyerekek számára több sportolási lehetőség, program	6 fő	1,5%	
több focipálya	5 fő	1,3%	
több fedett kosárlabda pálya	5 fő	1,3%	
felszereltség javítása	5 fő	1,3%	
több támogatás	4 fő	1,0%	
sportcentrum létesítése	4 fő	1,0%	
létesítmények használata	4 fő	1,0%	
emberek hozzáállása	4 fő	1,0%	
családi sportnapok	4 fő	1,0%	
sport klubok, egyesületek anyagi támogatása	4 fő	1,0%	

Az 1% alatti említések: sportcsarnok bővítése, játszóterek építése, -karbantartása, nyugdíjas torna, idős korosztálynak nincs a sportlétesítményekhez hozzáférési lehetősége, ingyenes sportlehetőség, oktatás, futópályák és parkok, kedvezményes bérlet, kedvezmények, felnőttek számára torna, lakótelepeken sportpályák létesítése, több szabad terület, jobb edzők, görkorcsolyapálya, kisebb túrák idősebbeknek, szauna, focipályák karbantartása, tanfolyamok szervezése, létesítmények biztosítása, közbiztonság, parkerdők gondozása, több kirándulóhely, atlétikai pálya, fedett atlétikai pályák, fiataloknak kultúráltabb környezet, korszerűbb, felszereltebb sportlétesítmények, strandok korszerűsítése, több konditerem, utánpótlás támogatása, szabadidőközpont, bowling pálya.

összes említés (400 fő)

kerékpárút-hálózat növelése	41 fő	10,3%	
műjégpálya, jégkorongpálya	28 fő	7,0%	
amatőr sportversenyek, programok, tömegsport rendezvények	28 fő	7,0%	
több rendezvény	27 fő	6,8%	
több sportpálya, -létesítmény	26 fő	6,5%	
nagyobb propaganda	19 fő	4,8%	
uszodabővítés	18 fő	4,5%	
olcsóbb legyen	16 fő	4,0%	
több támogatás	10 fő	2,5%	
amatőrök is használhassák a létesítményeket	10 fő	2,5%	
több fedett kosárlabda pálya	9 fő	2,3%	
több focipálya	7 fő	1,8%	
feltételek megteremtése, felszereltség javítása	7 fő	1,8%	
gyerekek számára több sportolási lehetőség, program	7 fő	1,8%	
sportcentrum létesítése	6 fő	1,5%	
létesítmények rendszeres karbantartása, felújítása	6 fő	1,5%	
futópályák és parkok	6 fő	1,5%	
parkerdők gondozása, több kirándulóhely	5 fő	1,3%	
ingyenes sportlehetőség, oktatás	5 fő	1,3%	
sportcsarnok bővítése	4 fő	1,0%	
játszóterek építése, -karbantartása	4 fő	1,0%	
létesítmények használata	4 fő	1,0%	
emberek hozzáállása	4 fő	1,0%	
családi sportnapok	4 fő	1,0%	
sport klubok, egyesületek anyagi támogatása	4 fő	1,0%	

Az 1% alatti említések: kedvezményes bérlet, kedvezmények, létesítmények biztosítása, közbiztonság, nyugdíjas torna, lakótelepeken sportpályák létesítése, idős korosztálynak nincs a sportlétesítményekhez hozzáférési lehetőség, jobb edzők, több teniszpálya, atlétikai pálya, fedett atlétikai pályák, gyermekúszás, felnőttek számára torna, több szabad terület, görkorcsolyapálya, strandok korszerűsítése, kisebb túrák idősebbeknek, utánpótlás támogatása, szauna, focipályák karbantartása, tanfolyamok szervezése, fiataloknak kultúráltabb környezet, tornaterem korszerűsítése, asszonytorna, röplabdapályák, vízilabda, korszerűbb, felszereltebb sportlétesítmények, több konditerem, mozgássérültek sporttámogatása, szabadidőközpont, bowling pálya.
 
12. Média

A média blokkban elsősorban a városi elektronikus sajtó (Kapos Televízió, Kapos Rádió, Somogy Rádió) ismertségét nézettségi/hallgatottsági gyakoriságát, a műsorokkal való általános elégedettséget vizsgáltuk. Felhívjuk a figyelmet, hogy mivel a kutatás nem a médiaanalízisek módszertanával készült, az eredmények elsősorban jelzés értékűek.

12.1. Kapos Televízió

A Kapos Televíziót mindenki (400 fő, 100%) ismerte, és adásait csekély kivételtől (17 fő, 4,2%) eltekintve valamilyen rendszerességgel nézi (Diagram139).

tévénézési gyakoriság	fő	%	
rendszeresen	177	44,4	
néha	205	51,4	
soha	17	4,2	

•	A 45 évnél idősebbek között lényegesen magasabb (51% feletti) volt a rendszeres tévézők aránya, míg a fiatalabbak között azoké, akik alkalmanként nézik e Kapos Televízió adásait (Diagram140).

•	A magasabb (átlag feletti) jövedelemmel rendelkezők között lényegesen alacsonyabb (27,8%) volt a rendszeres tévézők aránya (Diagram141).

A 383 fő az ötfokozatú skálán (5 – teljes mértékben elégedett … 1 – nagyon elégedetlen) összességében 3,68-as átlagértékkel jellemezte a Kapos Televízióval való elégedettség fokát. A legtöbben alapvetően jónak (4-es érték) értékelték a médiumot (Diagram142).

értékelés	fő	%	
5-ös	66	17,3	
4-es	151	39,5	
3-as	136	35,5	
2-es	21	5,6	
1-es	3	0,7	
nem értékelt	6	1,5	

Főbb statisztikai mutatók:

átlag	szórás	minimum	maximum	módusz	N	
3,68	0,85	1	5	4	377	

•	Az alacsonyabb iskolai végzettséggel rendelkezők körében lényegesen magasabb fokú elégedettséget tapasztaltunk. A maximum 8 általánost végzettek és szakmunkások között 3,75 feletti, a diplomások körében 3,44-es átlag született (Diagram143).

•	Az átlag feletti jövedelműek elégedettsége szignifikánsan kisebb mértékű (3,27) volt (Diagram144).

12.2. Kapos Rádió, Somogy Rádió

A Kapos Rádiót, illetve Somogy Rádiót szinte mindenki (393 fő, 98,3%) ismerte, és adásait kis kivételtől (30 fő, 7,5%) eltekintve valamilyen rendszerességgel hallgatja. A két adó közül a Kapos Rádió hallgatottsága lényegesen magasabbnak tűnik (Diagram145).

hallgatja	fő	%	
Kapos Rádió	200	50,8	
Somogy Rádió	55	13,9	
egyformán, mindkettőt	108	27,8	
soha nem hallgatja azokat	30	7,5	

•	Korcsoportok szerint vizsgálva általában elmondható, hogy egy kivétellel hasonló megoszlások mutatkoztak: az 55 évnél idősebbek között lényegesen alacsonyabb (36,2%) volt a kizárólag Kapos Rádiót hallgatók, illetve magasabb (20,3%) az egyik adót sem hallgatók részaránya (Diagram146).

•	Az átlagnál magas jövedelemmel rendelkezők között lényegesen magasabb (63,9%) volt a Kapos Rádiót hallgatók aránya és közülük senki nem hallgatja kizárólag a Somogy Rádiót, viszont magas (16,7%) volt az egyik adót sem hallgatók aránya is (Diagram147).

A helyi rádióadók valamelyikének adásait a fent említett 393 személy 92,5%-a (363 fő) az alábbi rendszerességgel hallgatja (Diagram148).

rádióhallgatási gyakoriság	fő	%	
rendszeresen	231	58,8	
néha	132	33,6	
soha	30	7,5	

•	A helyi adókat rendszeresen hallgatók közül a 16-24 éves (71,0%), az alkalmi hallgatók közül a 35-44 éves (48,6%) korcsoport emelhető ki (Diagram149).

A 363 fő az ötfokozatú skálán (5 – teljes mértékben elégedett … 1 – nagyon elégedetlen) összességében 4,05-ös átlagértékkel jellemezte a helyi rádióadókkal való elégedettség fokát. A legtöbben alapvetően jónak (4-es érték) értékelték a médiumokat (Diagram150).

értékelés	fő	%	
5-ös	106	19,2	
4-es	181	49,9	
3-as	57	15,8	
2-es	10	2,8	
1-es	3	0,9	
nem értékelt	5	1,3	

Főbb statisztikai mutatók:

átlag	szórás	minimum	maximum	módusz	N	
4,05	0,81	1	5	4	358	

12.3. A médiumok kulturális és sportműsorainak értékelése

A média-blokk végén a felmérés fő témakörének megfelelően azt vizsgáltuk, hogy a város polgárai mennyire elégedettek a helyi médiumok (sajtó, rádió, tévé) kulturális és sportműsoraival, híradásaival. Az elégedettség mérésére ötfokozatú skálát alkalmaztunk (5 – teljes mértékben elégedett … 1 – nagyon elégedetlen). 

Az alábbi két táblázat az értékek megoszlását és a főbb statisztikai mutatókat ismertetik. Természetesen csak a rádiókat valamilyen gyakorisággal hallgató 363 személy véleményét vizsgáltuk.

22. számú táblázat

A kulturális és sportműsorokkal való elégedettségi értékek megoszlása

	1-es	2-es	3-as	4-es	5-ös	NT	
terület	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	fő	%	
kulturális műsorok, híradások 	4	1,2	23	6,2	95	26,3	167	46,1	58	15,9	16	4,4	
sport műsorok, híradások	1	,01	6	1,5	60	16,5	179	49,3	92	25,2	26	7,3	

23. számú táblázat

Az osztályzatok főbb statisztikai mutatói

	átlag	szórás	minimum	maximum	módusz	N	
összességében	4,05	0,81	1	5	4	358	
sport	4,06	0,73	1	5	4	337	
kulturális 	3,73	0,86	1	5	4	347	

A két területet összehasonlítva azt látjuk, hogy az elégedettség lényegesen magasabbnak bizonyult a sport témájú műsorokkal kapcsolatosan, mint a kulturális műsorok, híradások kapcsán (Diagram151).

•	A nők úgy összességében (4,19), mint a kulturális műsorokkal (3,86) jelentős mértékben elégedettebbek voltak, mint a férfiak (3,92, illetve 3,59) (Diagram152).

•	A 16-24 évesek között született a legjobb (4,26-os) minősítés az adók összességében való megítélésében, míg a kulturális műsorok esetében a 45 évnél idősebbek esetében (3,86 felett) pozitívabb a megítélés (Diagram153).

•	A maximum 8 általánost végzettek összbenyomása volt a legpozitívabb (4,23), a kulturális műsorokat tekintve pedig a diplomások tűntek ki a relatíve legkevésbé pozitív (3,40-es) átlaggal (Diagram154).

•	Az átlag feletti jövedelműek körében jelentősen alacsonyabb (3,67) átlagérték született a rádiók összességében történő megítélésével kapcsolatban (Diagram155).